6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/7
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “IKP alternatīvas – sekmīgas atveseļošanas un ilgtspējīgas un noturīgas ES ekonomikas ķīla” (pašiniciatīvas atzinums) (2022/C 152/02)
Ziņotājs: Petru Sorin DANDEA
Pilnsapulces lēmums
25.3.2021.
Juridiskais pamats
Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums
Atbildīgā specializētā nodaļa
Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa
Pieņemts specializētās nodaļas 23.11.2021. sanāksmē Pieņemts plenārsesijā
8.12.2021.
Plenārsesija Nr.
565
Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas)
209/2/7
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
EESK uzskata, ka no tādas ekonomikas sistēmas, kuras galvenais dzinējspēks ir izaugsme, neizbēgami ir jāpāriet uz modeli, kurā priekšroka tiek dota ilgtspējīgai attīstībai.
Ņemot vērā šīs pārkārtošanās sarežģītību un tās milzīgos izaicinājumus, šajā atzinumā ietvertie jauno rādītāju priekšlikumi tikai iezīmē vienu no pieejām, kuru iespējams izvēlēties attiecībā uz mērinstrumentiem sociālajā, ekonomikas un vides jomā.
1.2.
EESK ierosina izstrādāt rādītāju kopumu ar mērķi labāk informēt politikas veidotājus, kas tādējādi varētu veicināt aprites ekonomikas politikas izvēršanas politiku.
Piemēram, ja dažu ilglietošanas patēriņa preču dati par to, cik daudz tās satur no dabas resursiem smeltu izejvielu, tiktu salīdzināti ar datiem par šo preču vidējo lietošanas termiņu un ar potenciāliem rādītājiem par minēto izejvielu atgūšanas iespējām, būtu iespējams politikas veidotājus nodrošināt ar informāciju, kas palīdzētu izprast, kāpēc jāpieņem lēmums par nepieciešamību investēt reciklēšanas nozarē.
1.3.
Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi koncentrētā veidā izstrādāt rādītāju sistēmu “IKP un ne tikai”, ko pēc tam varētu iekļaut Eiropas zaļā kursa rādītāju sistēmā.
Vācijas institūta ZOE izstrādāto ES “virtuļa ekonomikas” modeli līdz 2030. gadam varētu izmantot, lai izstrādātu šo sistēmu, kam varētu būt nozīme ES pārvaldības procesā, jo tā palīdzētu novērtēt panākto progresu un noteikt darbības, kas vajadzīgas, lai sasniegtu Eiropas pusgada mērķus.
Komiteja uzskata, ka ES pārvaldības procesā būtu jāņem vērā jauna perspektīva, galveno uzmanību pievēršot iedzīvotāju labbūtībai.
1.4.
EESK uzskata, ka dalībvalstīm atkarībā no savas specifikas prioritāri būtu jāizmanto vairāki ANO ierosinātie rādītāji, un mudina valstis izmantot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) priekšlikumus, kas ietverti ziņojumos par labbūtības un labklājības mērījumu uzlabošanu.
1.5.
EESK piekrīt Portu samitā Eiropas sociālo partneru paustajam viedoklim, ka 14 ierosinātie rādītāji ir piemēroti, lai izveidotu iekšzemes kopproduktu (IKP) papildinošu rādītāju sistēmu, kuru būtu iespējams izmantot, veidojot ilgtspējīgu attīstību veicinošu politiku.
1.6.
Investīcijas saliedētā sabiedrībā, ilgtspējīgā attīstībā, cilvēkkapitālā un sociālajā kapitālā, kā arī dzīves kvalitātē būs svarīgas, lai radītu perspektīvas moderniem uzņēmumiem, kas nākotnē stimulēs ilgtspējīgu nodarbinātību, labklājību un izaugsmi.
Tāpēc EESK uzskata, ka par IKP plašākiem rādītājiem būtu jākļūst par instrumentiem, kas dos iespēju ne vien sekot līdzi un novērtēt politikas attīstību, bet arī sniegt informāciju politikas izstrādes nolūkā, uzlabot komunikāciju un stimulēt mērķu uzstādīšanu.