6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/105
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas zaļajām obligācijām” (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Ziņotājs: Philip VON BROCKDORFF
Atzinuma pieprasījumi
Padome, 12.8.2021.
Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants
Atbildīgā specializētā nodaļa
Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa
Pieņemts specializētās nodaļas 23.11.2021. sanāksmē Pieņemts plenārsesijā
8.12.2021.
Plenārsesija Nr.
565
Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas)
123/1/4
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
Ar brīvprātīgo ES zaļo obligāciju standartu izveido režīmu, kura pamatā ir pārredzamība un uzraudzība.
Saskaņā ar šādu režīmu uz finansējumu varēs pretendēt tādi projekti, kas atbilst ES ilgtspējīgu darbību taksonomijai, emitentiem emisijas laikā būs jāsniedz papildu informācija un pēc tam regulāri jāziņo par ieņēmumu izlietojumu un projekta ietekmi.
1.2.
EESK uzskata, ka ES zaļo obligāciju standarts var sniegt arī ievērojamus ekonomiskos ieguvumus gan emitentiem, gan ieguldītājiem.
Tas ir iespējams tāpēc, ka ar priekšlikumu paredzēts izveidot universālu, ticamu un racionalizētu mehānismu zaļo obligāciju emitēšanai, līdz minimumam samazinot informācijas asimetriju un vienlaikus saskaņā ar šo standartu ievērojami uzlabojot emitentu reputāciju.
1.3.
EESK uzskata, ka, šādas obligācijas pielīdzinot ES Taksonomijas regulai, tās kļūs piemērotas arī tādu saimniecisko darbību finansēšanai, ar kurām atbalsta pāreju uz ilgtspējīgāku un dekarbonizētu ekonomiku.
1.4.
Ierosinātais standarts arī palīdzētu ievērojami samazināt nenoteiktību attiecībā uz aktīvu un izdevumu veidiem, ko var pamatoti klasificēt kā videi nekaitīgu kapitāla izmantošanu.
Tomēr, ņemot vērā minēto pielīdzināšanu ES taksonomijai, EESK uzskata, ka Komisijai ir jāsagatavo skaidri norādījumi, lai ieguldītājus mudinātu izvēlēties ES zaļās obligācijas un tādus projektus, kas pozitīvi ietekmē vidi.
1.5.
EESK uzskata, ka, turpinot attīstīt zaļās obligācijas kā aktīvu kategoriju, visās dalībvalstīs emitentiem ir jāpiemēro vienots standarts.
Tomēr nevajadzētu par zemu novērtēt problēmu, kas radīsies emitentiem, ievērojot ES taksonomijas standartus.
Visticamāk, tie ārējās pārbaudes izmaksas salīdzinās ar ieguvumiem, ko sniedz piekļuve plašākai ieguldītāju bāzei.
Jāizvairās no situācijas, kad privātie emitenti dod priekšroku alternatīvām zaļajām obligācijām un mazāk apgrūtinošiem sertifikācijas procesiem.
1.6.
Ierosinātajām ziņošanas un atbilstības nodrošināšanas procedūrām var būt arī nesamērīga finansiāla ietekme uz MVU, kuriem ES zaļais standarts var būt pārāk bargs, un tādējādi atturēt no turpmākas izaugsmes.
Arī no tā ir jāizvairās, tāpēc EESK iesaka pragmatisku pieeju uzraudzības un ziņošanas prasībām.
Ja norādījumi un regulējums nebūtu pārmērīgi, tostarp attiecībā uz korporatīviem emitentiem, tas atvieglotu ES zaļo obligāciju standarta pieņemšanu visos kapitāla tirgos.
Ekonomikas dekarbonizācijā korporatīvie emitenti ir tikpat svarīgi kā Komisija, kas emitē zaļās obligācijas, un EESK uzskata, ka ir jāsaskaņo standarti, ko piemēro publiskā sektora un korporatīvo emitentu emitētajām zaļajām obligācijām.