C 152/102
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
4.2.5.
Pamatotu sociālo investīciju atbalstīšanas darbības (2.d darbība) noteikti nav pietiekamas, lai novērstu stratēģijas nepilnības sociālajā jomā.
Taksonomijas regulā (10) gan ir paredzēti minimālie aizsargpasākumi, kuru pamatā cita starpā ir Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas.
Tomēr tie nav pietiekami, lai ar taksonomiju atbalstītu sociālo progresu.
Šajā ziņā ir vajadzīga konsekventa pieeja, kas padziļinātu sociālo ilgtspēju, kuras centrālais elements ir cilvēks un nodarbinātība.
Šādas pieejas pamats jau ir izveidots ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem.
Piemēram, taksonomija, kas vienādā mērā aptver vides un sociālos mērķus, tādējādi ievērojot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” (11), var kļūt par vērtīgu ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgas ES pamatu.
Iesaistot sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, tagad ir steidzami jāizveido visaptveroša taksonomija.
Ziņojums par sociālo taksonomiju 2021. gada beigās jebkurā gadījumā būs pārāk novēlots.
4.2.6.
Novēlota ir arī tikai 2022. gada beigās paredzētā tehnisko standartu pārskatīšana saskaņā ar Ilgtspējīga finansējuma informācijas atklāšanas regulu (SFDR) (12), lai precizētu rādītājus, kas raksturo negatīvo ietekmi uz vidi un sabiedrību.
EESK prasa ievērojami ātrāk pārskatīt rādītājus darba ņēmēju tiesību un cilvēktiesību jomā un ieviest augstākus standartus.
Arī šajā gadījumā noteikti ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība.
4.3.
Labāka noturība pret ilgtspējas riskiem 4.3.1.
EESK atbalsta ilgtspējas faktoru iekļaušanu finanšu nozares risku pārvaldībā.
Tikai tā būs iespējams pārraut apburto loku, kad finanšu uzņēmumi finansē klimatam kaitīgas darbības.
Klimata pārmaiņas ne tikai rada nopietnus riskus bankām un apdrošināšanas sabiedrībām, bet arī ietekmē finanšu nozari kopumā un pat apdraud vispārējo finanšu stabilitāti.
Šajā sakarā EESK brīdina, ka nedrīkst nepareizi interpretēt finanšu nozares kā izpildes struktūras lomu, nosakot ilgtspējas mērķus vispārējās interesēs.
Tomēr milzīgā apmēra, unikalitātes un neparedzamības dēļ klimata riskus gandrīz nemaz nav iespējams novērtēt kvantitatīvi.
Tomēr tas nekādā gadījumā nedrīkst kavēt konkrētu darbību īstenošanu, tādējādi savukārt atkal saasinot minēto problēmu.
Kopumā ir nepieciešama ātra un piesardzīga pieeja, lai novērstu katastrofālu iznākumu.
Šajā nolūkā par pamatu jāizmanto ES taksonomija.
4.3.2.
Atzinīgi ir vērtējama ilgtspējas risku iekļaušana finanšu pārskatu standartos, kā arī dabas kapitāla standartu izstrāde, turklāt ārkārtīgi svarīgi ir zinātniski pamatoti, stingri un ticami standarti un metodes (3.a darbība).
Lietderīga ir arī attiecīgo VSP risku sistemātiska apzināšana kredītreitingos un reitingu prognozēs (3.b darbība).
EESK mudina, ņemot vērā jaunākos notikumus, atjaunot debates par ES kredītreitinga aģentūrām un tādējādi nostiprināt ES vadošo lomu ilgtspējas jomā.
4.3.3.
Ierosinātā pieeja par VSP faktoru konsekventu iekļaušanu banku riska pārvaldības sistēmās un apdrošinātāju prudenciālajā regulējumā ir loģiski pamatota (3.c un 3.d darbība).
Tas ir jāņem vērā, arī pārstrādājot Kapitāla prasību regulu (CRR), Kapitāla prasību direktīvu (CRD) un direktīvu “Maksātspēja II” (13), kas, visticamāk, būs saistītas ar ilgākām debatēm.
Tādēļ EESK iesaka jau laikus veikt pasākumus risku novērtēšanas standartu noteikšanai riska pārvaldības jomā, lai nodrošinātu, ka ilgtspējas riski tiek ātri novērsti un tiek izveidoti attiecīgi uzkrājumi kapitāla nodrošināšanai.
Tehniskā līmenī šajā nolūkā var izmantot Eiropas uzraudzības iestāžu vadlīnijas.
Kopumā ir ieteicama stabila, uz nākotni vērsta un rūpīgi pielāgota riska un kapitāla politika, kurā ņemta vērā ilgtspējas risku ietekme uz finanšu stabilitāti.
4.3.4.
Pārskatīto direktīvu papildinās tādas darbības kā, piemēram, iekšējie noturības testi.
Tomēr EESK nepiekrīt, ka ar ilgtspēju saistītiem riska darījumiem būtu jāpiemēro īpašs uzraudzības režīms, kurā, piemēram, tiktu samazinātas kapitāla prasības.
Tas pārmērīgi sarežģītu tiesisko regulējumu, kas kļūtu nepārredzams un veicinātu nepilnības, kuras varētu izmantot, lai apietu noteikumus.
EESK uzskata, ka ir vajadzīgs stingrs ekonomiskā riska novērtējums.
Riska svērumā galvenokārt jāņem vērā ekonomikas stabilitātes riski.
Jebkurā gadījumā ieguldījumi, kas apdraud klimatu, var zaudēt vērtību un kļūt par balasta aktīviem.
EESK brīdina, ka, sasaistot KPD, CRD un direktīvu “Maksātspēja II”, var izraisīt krasas svārstības saistībā ar prudenciālo prasību izpildi un apdraudēt sasniegtos standartus.
(10) (11) (12) (13)
Regula (ES) 2020/852, 18. pants.
Princips “būtiski nekaitēt”.
Regula (ES) 2019/2088 par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).