6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/101
4.1.5.
Taksonomijas regulā paredzētais deleģētais akts, kas aptvers atlikušos četrus vides mērķus tādās jomās kā ūdens, biodaudzveidība, piesārņojuma novēršana un aprites ekonomika (1.d darbība), ir atzinīgi vērtējams nodoms virzībā uz visaptverošu pieeju ilgtspējai.
EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas apņemšanos ierosināt skrīninga kritērijus bioloģiskās daudzveidības (biodaudzveidības) jomā, lai biodaudzveidību sasaistītu ar klimata politiku.
Arī nodoms iekļaut saimnieciskās darbības, kurām ir vidējs vidiskais sniegums, kā arī nošķirt saimnieciskās darbības, kurām nav būtiskas ietekmes uz vides ilgtspēju, un saimnieciskās darbības, kas būtiski kaitē vides ilgtspējai (1.b darbība), ir solis pareizajā virzienā.
Turklāt Taksonomijas regulā ir paredzēts līdz 2021. gada beigām sagatavot ziņojumu par saimnieciskajām darbībām, kuras būtiski kaitē vides ilgtspējai un kurām nav būtiskas ietekmes uz vides ilgtspēju.
EESK uzstāj, lai tas patiešām tiktu iesniegts līdz noteiktajam termiņam.
Paplašinot taksonomiju, ir jācenšas novērst nepilnības, kuras – cita starpā arī sarežģītības dēļ – varētu izmantot zaļmaldināšanai.
4.1.6.
EESK atzinīgi vērtē standartu un marķējumu piemērošanas jomas paplašināšanu (1.e darbība) un cita starpā aicina, ieviešot minimālos standartus, rīkoties izlēmīgāk.
Svarīgi būtu izveidot vispārēju marķējumu sistēmu, ko finanšu iestādes varētu izmantot pārejas finansēšanai, lai tām būtu skaidri definēti un droši orientieri.
Īpaša uzmanība ir jāpievērš “maldināšanai par ilgtspēju”, kad iestāde izliekas par ekoloģiski vai sociāli ilgtspējīgāku, nekā tā patiesībā ir.
Diemžēl līdz 2023. gadam ir paredzēts tikai novērtēt, vai šāda sistēma ir vajadzīga.
Arī jautājumā par VSP etalona izveidi ir paredzēts tikai novērtējums, lai gan arī šajā ziņā juridiski saistošas definīcijas un noteikumi ir svarīgi pamatelementi, kas vajadzīgi, lai radītu skaidrību, kuru pamatoti pieprasa ieguldītāji un sabiedrība
4.2.
Iekļaujošs ilgtspējīga finansējuma regulējums 4.2.1.
EESK atzinīgi vērtē nodomu atvieglot patērētājiem, privātajiem ieguldītājiem un MVU piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam, lai vietējā līmenī varētu īstenot mazākus projektus (2.a darbība).
Šajā ziņā būtu jānodrošina arī taisnīgas finansējuma izmaksas.
Finanšu pratības veicināšana ir lieliska pieeja, kas gūst aizvien lielāku atsaucību.
Tomēr finanšu pratība nekādā gadījumā nedrīkst aizstāt pienācīgu ieguldītāju aizsardzību un koncentrēšanos uz ilgtspējas aspektiem nedrīkst izmantot, lai slēptu nesamērīgus riskus.
Izstrādājot finanšu pratības satvaru, ir jāiesaista ieguldītāju pārstāvji.
4.2.2.
EESK atzinīgi vērtē konsultatīvā un taksonomijas kompasa projektus (2.a darbība) ar mērķi uzlabot ilgtspējas ziņojumu sniegšanu, tostarp attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nav iekļauti Priekšlikumā direktīvai attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (CSRD) (9).
Tā kā arī mazāku uzņēmumu saimnieciskās darbības var radīt tālejošu ietekmi uz vidi, ir svarīgi uzlabot ziņošanu un pastiprināt tās obligātumu.
EESK norāda, ka pilsoniskajai sabiedrībai kopumā ir ļoti svarīga ilgtspējīga uzņēmējdarbības politika.
It īpaši arī MVU klienti un ieguldītāji pieprasīs ilgtspējas deklarācijas.
Tomēr, vienkāršojot VSP ziņošanas sistēmu, ļoti rūpīgi ir jācenšas nepieļaut zaļmaldināšanu.
Turklāt ir ierosināti arī šādi pasākumi: ES uzņēmumu nefinansiālās informācijas standartizācija un salīdzināmība, ilgtspējas datu sniedzēju tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas ieviešana un piekļuves nodrošināšana uzņēmumu nefinansiālajiem izejas datiem.
Ziņošanas prasībām nevajadzētu būt pašmērķim un tādējādi saistītām ar pārmērīgiem resursiem un izmaksām, bet tām vajadzētu būt efektīvām pārredzamības veicināšanā, lai uzlabotu tirgus efektivitāti un tādējādi sekmētu labāku piekļuvi finansējumam.
4.2.3.
Digitālo tehnoloģiju izmantošana ilgtspējīga finansējuma jomā ir mērķtiecīga, savukārt arī tehnoloģijās ir jāintegrē ilgtspējas aspekti (2.b darbība).
Visaptverošas ilgtspējas, digitalizācijas un Covid-19 krīzes pārvarēšanas darbību saskaņošana radīs sinerģiju, kas jāizmanto, lai palielinātu ES rīcības ietekmi.
Zaļo budžeta plānošanu (2.e darbība) EESK iesaka sasaistīt ar (nākotnes) “zelta likumu” attiecībā uz ieguldījumiem.
Kopumā komiteja pauž nožēlu par to, ka arī šajā ziņā nav paredzēta visaptveroša pieeja ilgtspējai.
Saistībā ar riska dalīšanu ir jāraugās, lai neradītu vienpusēju slogu un publiskajam sektoram neuzliktu pārmērīgu risku.
4.2.4.
Apdrošināšanas aizsardzības palielināšana attiecībā uz vides riskiem ir pielāgošanās faktiskajiem apstākļiem (2.c darbība).
EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka nenozīmīgs palielinājums ievērojami palīdzēs samazināt ar dabas katastrofām saistītās izmaksas.
Turpretī ierosinātie pasākumi, kas attiecas uz paraugprakses piemēru apzināšanu, šķiet pārmērīgi piesardzīgi.
Jebkurā gadījumā dialogā par (klimat)noturību ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība.
(9)
Priekšlikums direktīvai attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (COM(2021) 189 final).