C 152/98
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
par to, vai tas attiecas, piemēram, uz kodolenerģiju un dabasgāzi.
Tāpēc EESK ir pārliecināta, tā vietā šāda veida pretrunīgi vērtētu saimniecisko darbību, kas pārejas periodā joprojām var būt noderīga, iespējams, varētu labāk regulēt atsevišķi no pašas ES taksonomijas.
Turklāt EESK būtu jāapsver atsevišķas iniciatīvas iespēja attiecībā uz šo jautājumu.
EESK atbalsta pārējo vides mērķu iekļaušanu, kā arī nodomu iekļaut saimnieciskās darbības, kurām ir vidējs vidiskais sniegums, un saimnieciskās darbības, kurām nav būtiskas ietekmes uz vides ilgtspēju, kā arī saimnieciskās darbības, kas būtiski kaitē vides ilgtspējai.
Šajā ziņā ir ātri jāsagatavo priekšlikumi.
Lai palielinātu taksonomijas un standartu efektivitāti, tiem ir jākļūst par pamatu daudzās jomās.
Tomēr ir svarīgi nepieļaut nepilnības, kuras varētu izmantot zaļmaldināšanai.
1.5.
EESK atzinīgi vērtē nodomu privātajiem ieguldītājiem un MVU atvieglot piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam, turklāt šajā ziņā ir jānodrošina godīgi finansēšanas nosacījumi.
EESK arī atbalsta darbības, kas ierosinātas ilgtspējas ziņojumu sniegšanas jomas paplašināšanai, tomēr ilgtspējīga uzņēmējdarbības politika ir svarīga arī MVU klientiem un pilsoniskajai sabiedrībai kopumā.
Ziņošanas prasībām nevajadzētu būt saistītām ar pārmērīgiem resursiem un izmaksām, bet tām vajadzētu būt efektīvām pārredzamības veicināšanā, lai uzlabotu tirgus efektivitāti un tādējādi sekmētu labāku piekļuvi finansējumam.
Zaļo budžeta plānošanu EESK iesaka sasaistīt ar (nākotnes) “zelta likumu” attiecībā uz ieguldījumiem.
1.6.
Ierosinātie uzticamu sociālo investīciju atbalstīšanas pasākumi noteikti nav pietiekami, un tie arī būtu jāpastiprina.
Vairāk ir jākoncentrējas uz sociālo ilgtspēju, lai tās centrālais elements būtu cilvēks un darbs.
Turklāt plaši ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, kā pamatu izmantojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.
Integrēta taksonomija, kas vienādā mērā aptver vides un sociālos mērķus, var kļūt par vērtīgu ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgas ES pamatu.
Saistībā ar ilgtspējas informācijas atklāšanu ir rūpīgi jāizvērtē un jāuzlabo rādītāji, it īpaši attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām un cilvēktiesībām.
1.7.
Finanšu nozares riska pārvaldībā un pašu kapitāla nodrošināšanā ir jāņem vērā ilgtspējas faktori, kas jāiekļauj regulējumā un īstermiņā – arī tehniskā līmenī.
EESK uzskata, ka ir vajadzīga stabila, uz nākotni vērsta kapitāla politika un stingrs ekonomiskā riska novērtējums, lai riska svērumā būtu ņemti vērā faktiskie stabilitātes riski.
Ir jāņem vērā ilgtspējas risku ietekme uz bankām un apdrošināšanu un pat uz finanšu sektora stabilitāti kopumā.
Nosakot kredītreitingu un sistemātiski uzskaitot VSP riskus, ir jāatjauno debates par ES kredītreitinga aģentūrām un tādējādi jānostiprina ES vadošā loma ilgtspējas jomā.
1.8.
EESK atzinīgi vērtē ierosinājumu pastiprināt no klimata krīzes izrietošo sistēmisko risku uzraudzību un ierosina, cik vien iespējams, aptvert visas finanšu sektora jomas.
Beidzot ir jāņem vērā arī sociālās ilgtspējas riski, kas aizvien pieaugošās sadalījuma nevienlīdzības dēļ apdraud sociālo kohēziju.
Turklāt EESK atbalsta arī finanšu iestāžu intensīvāku iesaistīšanu ilgtspējas ziņojumu sniegšanā.
Pildot fiduciāros pienākumus un pārvaldības noteikumus, nedrīkst notikt nesamērīga risku sasaistīšana ar zaļo prasību izpildi un rūpīgi ir jāpielāgo neilgtspējīgu ieguldījumu klasifikācija.
1.9.
Uzraudzības iestādēm ir nekavējoties jāpiešķir pilnvaras, lai tās spētu vērsties pret zaļmaldināšanu.
Šo darbu noteikti varētu atvieglot attiecīga definīcija.
Lietderīgs būtu arī uzraudzības regulējums, ko izmantot ES finanšu sistēmas progresa novērtēšanai.
EESK aicina, pārbaudot finanšu tirgu saskaņotību ar ilgtspējas mērķiem, iesaistīt pilsonisko sabiedrību.
Galu galā ir jāveicina arī labāka uzraudzības iestāžu un ECB sadarbība.
Pilsoniskā sabiedrība ir jāiesaista finansējuma ilgtspējas izpētē; tajā ir jāņem vērā sociālā ilgtspēja.
1.10.
EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija veicinās vērienīgu vienprātību starptautiskos forumos, jo globālajiem tirgiem ir vajadzīgs globāls regulējums.
Eiropas uzņēmumiem nebūtu jāsaskaras ar tik daudziem atšķirīgiem regulējumiem, kas rada ļoti nelabvēlīgus konkurences apstākļus.
Šajā ziņā ir vajadzīga globāla piekļuve datiem, kas nodrošina iespēju novērtēt ieguldījumu ilgtspēju, un sociālo un pārvaldības datu sniedzēju pienācīgs regulējums un uzraudzība.
Lēnais vienošanās progress starptautiskā līmenī nedrīkst aizkavēt pasākumu īstenošanu ES līmenī.
Padziļinot starptautiskās platformas ilgtspējīga finansējuma jomā darbu, aicina Komisiju panākt ciešāku sadarbību ne vien ar privāto sektoru, bet arī ar pilsonisko sabiedrību.
EESK mudina arī starptautiskā līmenī lielākā mērā ņemt vērā sociālo ilgtspēju arī saistībā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem.