C 152/76
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
4.10.
Europos Sąjunga turi įgyti daugiau pajėgumų, kad galėtų veiksmingai kovoti su dezinformacija, kurią sistemingai platina priešiškos jėgos, dažnai vadovaujamos tam tikrų trečiųjų šalių Vyriausybių, iš kurių visų pirma pažymėtinos Rusija ir Kinija.
Norint reaguoti į šią grėsmę, nepakaks parengti elgesio kodeksų.
Nacionalinėms valdžios institucijoms reikia didesnės žvalgybos tarnybų paramos, todėl Vyriausybėms būtų prasminga dalytis savo žiniomis, kartu atsižvelgiant į kai kurių pirmiau minėtų valstybių narių problemas. 4.11.
Šiais veiksmais taip pat turėtų būti užtikrintas prieinamumas ir galimybės suprasti neįgaliesiems, visų pirma turintiems sensorinę, psichosocialinę ir intelektinę negalią ir itin pažeidžiamiems melagingų naujienų požiūriu. 4.12.
Atrodo, kad pilietinė visuomenė nepakankamai dalyvauja.
Pagrindiniai dialogo partneriai, kuriuos Komisija nurodė kaip galinčius imtis veiksmų, yra platformos, žiniasklaidos priemonės, mokslininkai ir faktų tikrintojai.
Kovojant su dezinformacija svarbus vaidmuo visų pirma turi tekti įmonėms, nes dėl dezinformacijos praktikos jos gali prarasti daug pinigų arba susigadinti reputaciją, svarbią funkciją turi atlikti ir profesinės sąjungos bei asociacijos.
Pilietinės visuomenės organizacijos turi didelį legitimumą, kurį galima panaudoti kovojant su dezinformacija. 4.13.
EESRK pažymi, kad kova su dezinformacija iš esmės susijusi su turiniu anglų kalba.
Taip yra visų pirma dėl to, kad dauguma platformų yra anglosaksiškos.
Nors atrodo, kad tai smarkiai paliečia kai kurias valstybes (pvz., Čekiją, Lenkiją ir Baltijos šalis), norėtųsi, kad būtų imtasi daugiau veiksmų dėl turinio kitomis nei anglų kalbomis. 4.14.
Apskritai EESRK rekomenduoja imtis daugiau prevencinių ir iniciatyvių veiksmų.
Kadangi nuolat kuriami nauji tinklai („Clubhouse“), dezinformacijai naudojamos vis sudėtingesnės priemonės (sintetinė vaizdakaita), o kai kurios programos nėra priskiriamos nei platformoms, nei privačių pranešimų tarnyboms („Telegram“), reikia imtis veiksmų, kai tik nustatoma nauja rizikos rūšis. 4.15.
Savo 2021 m. birželio 3 d. ataskaitoje Europos Audito Rūmai apgailestavo, kad ES vis dar trūksta gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymo plano, kuris leistų pilietinei visuomenei geriau iššifruoti informaciją, kuri platinama tradicinėmis žiniasklaidos priemonėmis arba internetu.
Šis planas, kuris priklauso valstybių narių kompetencijos sričiai, turi būti įgyvendinamas nuo pat mažens, kad jaunesni žmonės galėtų greitai atskirti tikrą gaunamą informaciją nuo melagingos informacijos. 4.16.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pernelyg dažnai daugelis žiniasklaidos priemonių, ypač audiovizualinės žiniasklaidos, savo platformose nurodo asmenis, kurie teigia turintys mokslinės patirties, ir taip siekia padidinti savo patikimumą.
Visų pirma rekomenduojama griežčiau tikrinti žiniasklaidoje ekspertų vardu kviečiamų pasisakyti asmenų akademinę kompetenciją.
Briuselis, 2021 m. gruodžio 9 d.
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG