C 152/4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
5.2.
Remiantis naujausia „McKinsey Global Institute“ ataskaita (4), dėl COVID-19 protrūkio ir automatizavimo daromo bendro poveikio kyla grėsmė daugiau kaip 5 mln. mažmeninės ir didmeninės prekybos sektoriaus darbo vietų.
Tai gali paveikti daug dirbančių moterų ir jaunų žmonių.
ES ir valstybės narės turi ne tik stabilizuoti ekonomiką, bet ir investuoti į šių darbuotojų įgūdžių tobulinimą, pavyzdžiui, per profesinį mokymą ir švietimą, individualiąsias mokymosi paskyras ir perkvalifikavimą.
Išlaikyti didesniąją savo darbuotojų dalį šiam sektoriui leistų tikslinis kvalifikacijos kėlimas, mokant darbuotojus naudotis skaitmeninėmis technologijomis, o perkvalifikavimas gali suteikti galimybę kitiems asmenims pasinaudoti darbo galimybėmis kituose sektoriuose. 5.3.
Todėl reikia pertvarkyti ES užimtumo ir paramos įgūdžių tobulinimui priemones, kad būtų galima lengvai ir greitai gauti finansavimą šio sektoriaus restruktūrizavimui ir patenkinti kintančius įgūdžių poreikius, kuriuos lemia dėl COVID-19 protrūkio sparčiau vykstantys rinkos pokyčiai.
Kaip ir viešojo sektoriaus darbuotojų atveju, mažmenininkų ir didmenininkų įgūdžiams gerinti turi būti naudojami ekonomikos gaivinimo planai.
6.
Pramonės strategija.
Mažmeninės prekybos ekosistema 6.1.
Neseniai Europos Komisijos pateiktoje atnaujintoje pramonės strategijoje (5) daugiau dėmesio skiriama pagrindinėms ekosistemoms, įskaitant mažmeninės prekybos ir žemės ūkio maisto produktų sektorius.
Europos ekonomikoje ir veikiant daugeliui kitų ekosistemų, pavyzdžiui, logistikos sektoriaus, mažmenininkai ir didmenininkai atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį.
Paskatinti ekonomikos atsigavimą po COVID-19 turi padėti skaitmeninė ir žalioji pertvarka, o mažmenininkai ir didmenininkai turi būti pripažinti svarbia daugelio ekosistemų, pavyzdžiui, elektroninės prekybos ir logistikos, dalimi.
Logistika yra būtinas pramoninis elektroninės prekybos elementas.
Jų ryšys yra simbiotiškas, nes nė viena iš šių dviejų posistemių negali veikti be kitos.
Dėl šios priežasties visuotinai svarbu, kad logistikos sektorius augtų atsižvelgiant į darbuotojus, vartotojus ir aplinką. 6.2.
Europos Komisija pripažino, kad mažmeninės ir didmeninės prekybos ekosistema yra vienas iš labiausiai paveiktų sektorių ir antras sektorius pagal paramos investicijomis poreikį.
Mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonių veikla išsiskiria didele apyvarta, didelėmis pastoviosiomis išlaidomis ir maža pelno marža (1–3 proc.), o tai reiškia, kad jos gali ypač nukentėti dėl likvidumo trūkumo.
Apskaičiuotieji nuostoliai, susiję su pirmąja pandemijos banga, 2020 m. gegužės mėn. sudarė 16–20 proc. metinės mažmeninės prekybos ne maisto produktais apyvartos (250–320 mlrd. EUR).
Daug mažmeninės ir didmeninės ekosistemos įmonių smarkiai nukentėjo nuo vyriausybių tiesiogiai ar netiesiogiai taikomų suvaržymų, pvz., dėl to, kad jų klientų vykdoma veikla sustojo arba jiems buvo taikomi kiti judėjimo apribojimai.
Tos, kurios vykdė veiklą internetu, sugebėjo sumažinti kai kuriuos savo nuostolius, tačiau tik labai ribotai.
Pardavimai internetu gerokai išaugo ir tikimasi, kad toliau augs, nes vartotojai įgyja patirties, kaip pirkti internetu. 6.3.
Ekosisteminis metodas yra tinkama sistema, atspindinti tiek sudėtingas sektorių ir įmonių sąsajas tam tikrose bendrosios rinkos vertės grandinėse, tiek būtinybę remti jas sėkmingai įgyvendinant skaitmeninę pertvarką bei perėjimą prie darnesnio vystymosi ir prisidedant prie ekonomikos gaivinimo strategijos.
Kadangi privatus vartojimas sudaro daugiau kaip 50 proc.
ES BVP, mažmenininkai ir didmenininkai gamintojams užtikrina prieigą prie vartotojų ir profesinių rinkų; klientai gali pirkti tai, ko jiems reikia, ir tai sudaro nuolatinę ir gyvybiškai svarbią tiekimo grandinę.
7.
Mažmeninės prekybos vaidmuo palaikant miestų centrų ir kaimo bendruomenių gyvybingumą 7.1.
Per daugelį metų mažmenininkai įgijo didesnį Europos vartotojų pasitikėjimą ir konkurencingomis kainomis teikia jiems aukštos kokybės produktus, kartu siekia kurti ir teikti vis naujus privalumus, kad padėtų vartotojams įgyti daugiau perkamosios galios.
Mažmenininkai kuria aplinką tausojančius produktus, kurie padeda tvariai vartoti, tačiau to nepakanka. 7.2.
Mažmeninės prekybos parduotuvės taip pat yra labai svarbios siekiant palaikyti miestų centrų ir kaimo bendruomenių gyvybingumą.
Tai taip pat rodo, kokios svarbios visuomenei yra ir bus tradicinės fizinės parduotuvės.
Mažmenininkai gali teikti pašto skyriaus, banko ar vaistinės paslaugas ir padėti vietos bendruomenėms išlikti gyvybingoms.
Tuščios mažmeninės prekybos erdvės apsipirkimo gatvėse neišvengiamai pasmerkia miestus laipsniškam vandalizmo ir nusikalstamumo įsigalėjimui, o veikianti kaimo parduotuvė gali nulemti tai, ar kaimo bendruomenė gyvuos, ar praras savo gyventojus. 7.3.
Kad išliktų konkurencingi, Europos mažmenininkai turi gebėti didinti ir spartinti savo investicijas į automatizavimą, vartotojo sąsają ir dirbtinį intelektą.
Parama tokioms investicijoms ir prekybos internetu plėtrai, ypač pagalba mažųjų ir vidutinių mažmeninės prekybos įmonių veiklos ir miestelių centruose vykdomos veiklos perkėlimui į internetinę erdvę, padarytų transformuojamąjį poveikį tiek jų vietos bendruomenėms, tiek daugelio mažmeninės prekybos bendrovių, susiduriančių su intensyvia ir vis labiau pasauline konkurencija, išlikimui ir atsparumui.
(4) (5)
The future of work in Europe (mckinsey.com).
COM(2020) 102 final, communication-industrial-strategy-update-2020_lt.pdf (europa.eu).