2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/67
3.3.2.
Europos Komisija įsipareigojo skatinti kurti tvarias maisto sistemas Europoje ir tarptautiniu lygmeniu.
Tai galima pasiekti tik tuo atveju, jei ES įmonėms, gaminančioms tvarius maisto produktus, ir trečiųjų šalių įmonėms bus sudarytos tikrai vienodos sąlygos stipriai, atspariai ir tvariai gamybai vykdyti.
ES prekybos politika turi užtikrinti, kad importuojamos prekės atitiktų aukštus Europos socialinio ir aplinkos tvarumo standartus.
Prekybos susitarimai yra labai svarbūs užtikrinant vienodas sąlygas vidaus rinkai ir importuojamoms prekėms, išsaugant Europos tvarių maisto produktų gamintojų konkurencingumą (14) ir užtikrinant teisingas pajamas.
3.4.
Tinkamai sukurtų tiekimo grandinių vaidmuo.
Pakavimo ir logistikos sistemų tobulinimas siekiant neutralaus poveikio klimatui tikslų 3.4.1.
Kalbant apie iš esmės pasaulines tiekimo grandines, vietos tiekimas, be kita ko, pasitelkiant įvairius tiekėjus, yra svarbus siekiant sumažinti maisto vertės grandinių poveikį aplinkai, ypač logistikos požiūriu, ir skatinti vietos ekonomiką.
Dėl COVID-19 pandemijos vietos maistas vis dažniau laikomas kokybės sinonimu, o vartotojai daugiau dėmesio skiria šiam aspektui.
Be to, tinkama importuotų ir vietoje pagamintų maisto produktų pusiausvyra būtų derama strategija siekiant sukurti patikimesnes ir atsparesnes maisto sistemas.
3.4.2.
Tvarių pakuočių gamybai naudojamos biologiškai skaidžios ir daugkartinio naudojimo medžiagos, skatinant vartotojus rūšiuoti atliekas.
Nauji chemijos pramonės nustatyti faktai ir šių išvadų integravimas į verslo praktiką padeda rasti naujoviškus aplinkosaugos problemų sprendimus.
Iš žemės ūkio biomasės jau sukuriamos visiškai biologiškai skaidaus ir kompostuojamo bioplastiko rūšys, kurios cirkuliuoja visiškai uždaru ratu.
Kartais biologiškai skaidžios medžiagos taip pat prisideda prie ilgesnės gaminio laikymo trukmės, todėl sukuriama dar didesnė pridėtinė vertė.
3.4.3.
Netiesioginį teršalų išmetimą iš maisto grandinės taip pat galima sumažinti pereinant prie mažataršių logistikos transporto priemonių, kuriant veiksmingesnes, geriau organizuotas ir, kai tinkama, trumpesnes tiekimo grandines, stiprinant vietos maisto prekių parduotuves, plačiau taikant skaitmenizaciją ir gerinant logistikos infrastruktūrą.
3.5.
Švietimo ir skaidraus ženklinimo skatinimas 3.5.1.
Siekiant sukurti tvaresnes maisto sistemas labai svarbus atsakingesnis vartojimas ir didesnis valdžios institucijų, įmonių ir vartotojų dėmesys tvariai ir sveikai mitybai, pavyzdžiui, Viduržemio jūros regiono mitybai (15).
Be kita ko siekiama geriau suprasti ekologinius ryšius ir „maisto vertę“: maisto nuostolių ir švaistymo poveikį, regioninių ekonominių sluoksnių vaidmenį, transporto logistiką, strateginio savarankiško apsirūpinimo maistu svarbą ir pan.
3.5.2.
Siekiant skatinti tokius pokyčius, labai svarbios švietimo sistemos (16).
Svarbų vaidmenį gali atlikti ir maisto pramonės įmonės, jeigu jos įsipareigoja šviesti vartotojus, ypač vaikus, apie tvarios maisto gamybos ir vartojimo svarbą.
Jos turi toliau dėti pastangas kuriant tvaresnius ir sveikesnius produktus (17).
Jos taip pat turėtų priimti atsakingus elgesio kodeksus dėl rinkodaros praktikos.
Maisto pramonės įmonės taip pat gali skatinti sveiką ir tvarų gyvenimo būdą per savo produktų ženklinimą, rinkodaros kampanijas, socialinę mediją, įmonių valgyklas ir įmonių komunikacijos politiką.
Ženklinimo praktikos esmė turėtų būti kiekvieno produkto indėlio į sveiką ir tvarią mitybą atskleidimas.
Tokiomis aplinkybėmis skaidri maisto produktų ženklinimo sistema padėtų vartotojui priimti informacija pagrįstus ir tvaresnius pirkimo sprendimus.
(14)
(15) (16) (17)
„Pasiūlos požiūriu, kad visapusiška ES maisto politika tikrai būtų naudinga Europos vartotojams, labai svarbu, kad Europos Sąjungoje tvariai pagaminti maisto produktai sugebėtų konkuruoti.
Tai reiškia, kad Europos žemės ūkio maisto produktų sektorius būtų pajėgus tiekti maistą vartotojams tokiomis kainomis, kurios apimtų ne tik papildomas išlaidas, susijusias su tvarumo, gyvūnų gerovės, maisto saugos, maistinių savybių bei panašiais kriterijais, bet ir teisingą atlygį ūkininkams, ir kartu šie maisto produktai išliktų populiariausias beveik visų vartotojų pasirinkimas.“
Nuomonė Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką, 5.8 punktas (OL C 129, 2018 4 11, p. 18).
EESRK nuomonė „Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES“(OL C 190, 2019 6 5, p. 9).
EESRK nuomonė „Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES“ (OL C 190, 2019 6 5, p. 9).
EESRK nuomonė „Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES“ (OL C 190, 2019 6 5, p. 9).