2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/3
3.2.
Nors daugelis vis dar kalba apie internetinius ir neinternetinius pardavimo kanalus, sėkmingiausios įmonės internetinę ir neinternetinę aplinką sklandžiai integruoja į viskanalius ir šitaip suteikia vartotojams galimybę viską gauti vienoje vietoje.
Dėl to skirtingi verslo modeliai ima labiau konkuruoti tarpusavyje, vartotojams atsiranda daugiau pasirinkimo laisvės bei skaidrumo, kuriama daugiau darbo vietų ir sparčiau auga ekonomika. 3.3.
Vienas iš pagrindinių mažmeninės prekybos sektoriui kylančių iššūkių yra tai, kad internetinėje erdvėje nėra sudaromos vienodos sąlygos su trečiųjų šalių prekiautojais.
Kai kuriems iš šių klausimų spręsti Komisija jau pradėjo įvairias iniciatyvas.
Žiniasklaidoje nuolat pranešama apie atvejus, kai prekiautojų internetu iš trečiųjų šalių parduodami ne ES produktai neatitinka ES taisyklių arba kai produktai netgi yra nesaugūs ar pavojingi.
Taip sukuriama nesąžininga konkurencija ES įsisteigusiems prekiautojams, kurie laikosi ES taisyklių, pagal kurias reikalaujama, kad vartotojams parduodami produktai būtų saugūs ir kad būtų laikomasi vartotojų teisių.
Problemą dar labiau gilina nederama rinkos priežiūra ir nepakankamas muitinis tikrinimas, be to, įstatymų besilaikantys prekybininkai patiria didelių reikalavimų laikymosi išlaidų.
Vartotojams sunku atsispirti mažesnių kainų pagundai.
Vienas 2020 m. tyrimas rodo, kad beveik 70 proc.
ES vartotojų, perkančių užsienyje, pirko Kinijos parduodamus produktus, tuo tarpu 2014 m. šis skaičius sudarė apie 15 proc. (1). 3.4.
Mažmenininkai ir didmenininkai diegia inovacijas, prisitaiko ir eksperimentuoja, siekdami atrasti naujų produktų, paslaugų ir verslo modelių, kad galėtų patenkinti vartotojų paklausą.
Daugiau nei du iš trijų mažmenininkų iki COVID-19 protrūkio nevykdė jokių internetinių operacijų, o pandemija parodė, kokie svarbūs yra viskanaliai daugelio įmonių, ypač MVĮ mažmenininkų ir didmenininkų – bet ne tik jų – išlikimui. 3.5.
Skaitmeninės inovacijos didina Europos konkurencingumą pasaulyje.
Kas antras Europos pirkėjas jau perka internetu ir visi kartu jie išleidžia 424 mlrd. EUR per metus (2), tačiau internetu įsigytų pirkinių dalis labai skiriasi pagal produkto rūšį; šiuo metu tik 15 proc. pirkėjų perka užsienyje ir tik 7 proc.
MVĮ parduoda prekes už savo šalies ribų.
Siekiant pasinaudoti šiomis galimybėmis ir užtikrinti, kad į šį procesą būtų įtrauktos visos bendrovės, kad būtų pagerintos jų darbuotojų darbo sąlygos ir kad vartotojai suvoktų akivaizdžią mažmeninės prekybos skaitmeninimo proceso naudą visoje Europoje, reikia tvirtos ir plataus užmojo šio sektoriaus skaitmeninės politikos, kad būtų išlaikytas aukštas vartotojų apsaugos lygis visuose pardavimo kanaluose.
4.
Žalioji pertvarka 4.1.
COVID-19 krizė atskleidė padidėjusią vartotojų paklausą tvariai pagamintiems produktams ir poreikį vykdyti verslą nauju būdu.
Mažmenininkai ir didmenininkai atliko gyvybiškai svarbų tarpininkavimo vaidmenį numatydami ir skatindami tvaresnių, perdirbamų ir (arba) daugkartinio naudojimo produktų ir pakuočių paklausą tarp galutinių vartotojų.
Savo veikloje ir tiekimo grandinėse mažmenininkai ir didmenininkai jau daugelį metų skatina tvarų vartojimą ir mažina išmetamą CO2 kiekį.
Tačiau, vykdydami šią pertvarką sektoriuje, kuris patiria dideles pastoviąsias išlaidas ir gauna nedidelę pelno maržą, jie susiduria su sunkumais. 4.2.
Mažmeninės prekybos sektorius labai prisideda prie atliekų surinkimo ir perdirbimo.
Konkretaus atliekų srauto kiekiu, kurį į rinką pateikia joje dalyvaujanti įmonė, yra grindžiamos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos.
Ši atsakomybė tampa miglota, kai į ES rinką produktus pateikia prekiautojai, kurie nėra fiziškai įsisteigę ES, arba kai tai daro vartotojai, tiesiogiai importuodami produktus.
Šiais atvejais į atliekų srautą patenkančios produktų atliekos perdirbamos arba pašalinamos Europos mažmenininkų sąskaita.
Prie šio srauto priskiriamos ir nieko nemokančių veiklos vykdytojų iš trečiųjų šalių sukuriamos atliekos.
Reikia stiprinti EEĮA (elektros ir elektroninės įrangos atliekų) sistemų ir už ES ribų įsisteigusių prekiautojų internetu bendradarbiavimą, taip pat imtis veiksmų, kad šios bendrovės žinotų savo įsipareigojimus pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas.
Siekiant skaidresnio pirkimo internetu poveikio, taip pat labai svarbus vartotojų informavimas apie perdirbimo procesus ir išlaidas.
5.
Kvalifikacija 5.1.
EESRK pritaria balandžio 8 d. bendram pareiškimui (3) dėl Europos prekybos pakto sukūrimo, kurį paskelbė mažmeninės prekybos ir didmeninės prekybos sektoriaus socialiniai partneriai UNI-Europa ir EuroCommerce.
Šis pareiškimas išryškino precedento neturintį COVID-19 krizės poveikį mažmenininkų ir didmenininkų gyvybingumui ir jų darbo jėgos atsparumui.
Sėkmingai prisitaikyti prie staiga ir radikaliai pasikeitusių aplinkybių įmonėms leido socialinės partnerystės tradicija ir šiame sektoriuje plačiai paplitusi (dažnai per kolektyvines sutartis) suderinta darbo tvarka.
Socialiniai partneriai ES ir vyriausybės institucijoms siūlo sukurti Europos prekybos paktą, kuriuo būtų siekiama padėti sektoriui didinti savo ilgalaikį atsparumą taikant tikslines paramos priemones ir spartinant skaitmeninę bei žaliąją pertvarką.
(1) (2) (3)
E-commerce in Europe 2020.
https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx 2020 m. balandžio 8 d., EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf.