2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/57
1.9.
Atsižvelgiant į tai, kad Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) yra pagrindinis visos Europos saugumo struktūros ramstis, ją reikėtų stiprinti siekiant dialogo su Rusija.
Dujotiekio „Nord Stream II“ projekto įgyvendinimas turi būti sustabdytas tol, kol Rusija pažeidinės tarptautinę teisę Ukrainoje, nes kitu atveju Maskva įgytų papildomų priemonių Rytų Europos valstybėms spausti. 1.10.
Europos saugumo struktūra turi būti stiprinama bendradarbiaujant su NATO, be to, Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje turėtų vykti dialogas vertybių klausimu. 1.11.
Reikia toliau stiprinti transatlantinį pilietinės visuomenės bendradarbiavimą.
Šiomis aplinkybėmis ypač svarbus bendras dialogas pilietinių teisių, atsparumo dezinformacijai, žiniasklaidos laisvės, klimato apsaugos, socialinių teisių ir vartotojų apsaugos, taip pat demokratijos skatinimo klausimais.
Tokį dialogą Europos Sąjungoje užtikrina EESRK.
Ilgalaikėje perspektyvoje transatlantinė partnerystė gali padėti siekti transatlantinės integracijos.
2.
Teisinė valstybė ir liberali pasaulio tvarka 2.1.
EESRK pažymi, kad liberali pasaulio tvarka neatsiejamai susijusi su demokratijos ir teisinės valstybės pagrindais šalies viduje.
Jei demokratinės ir teisinės valstybės principo besilaikančios šalys veikia nepakankamai aktyviai, palyginti su autoritarinėmis arba totalitarinėmis šalimis, išsaugoti liberalią pasaulio tvarką neįmanoma.
Ir atvirkščiai, jei vietoj taisyklėmis grindžiamos laisvosios prekybos pradedama vykdyti merkantilistinė ir protekcionistinė politika, tai ir šalies viduje stiprinamos tos grupės, kurios abejoja liberaliąja, teisinės valstybės principu grindžiama demokratija. 2.2.
EESRK laikosi nuomonės, kad liberali pasaulio tvarka yra sąlyga siekiant taisyklėmis grindžiamos sąžiningos ir tvarios prekybos, Paryžiaus klimato susitarimu nustatytų tikslų ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų – socialinio teisingumo, lygių galimybių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo principo laikymosi tikslų.
Pasaulio tvarka laikantis principo „kas galingesnis, tas teisingesnis“ ir grindžiama ribojimais, savarankiško apsirūpinimo siekiu ir galios interesų nulemtais prekybos santykiais, negali būti kūrybingo ir novatoriško verslumo, užtikrinančio tvarią ekonominę sėkmę, arba – kalbant griežčiau – negali būti pasiekti plataus užmojo aplinkos ir socialiniai tikslai. 2.3.
Todėl EESRK remia tai, kad, pasitelkiant Jungtinių Tautų Organizaciją ir jos subjektus, būtų stiprinamos svarbiausios tarpvalstybinio bendradarbiavimo taisyklės, taip pat palankiai vertina idėją sukurti Demokratinių valstybių aljansą.
Tarptautinės institucijos po Antrojo pasaulinio karo galėjo būti įsteigtos tik dėl demokratinės JAV įtakos ir tik su demokratinėmis ir atviromis pasauliui Jungtinėmis Valstijomis jos turi ateitį. 2.4.
EESRK savikritiškai pripažįsta, kad pasibaigus Šaltajam karui ne tik Europos politikai, bet ir organizuota pilietinė visuomenė pernelyg ilgai vadovavosi prielaida, kad visuotinės demokratijos ir teisinės valstybės vertybės yra įtvirtintos ilgam laikui.
Tačiau pasaulyje yra galingų veikėjų, kurie, nors pagal tarptautinę teisę privalo laikytis šių vertybių, praktiškai jų iš viso nepaiso.
Mūsų vertybėmis grindžiamos tvarkos išsaugojimas negali būti laikomas savaime suprantamu dalyku. 2.5.
Valstybės ir tarpvalstybinės organizacijos, kurios laikosi demokratijos teisinės valstybės principų, remdamosi savo pagrindinėmis vertybėmis, formuoja daugiašalę tvarką, kurią toliau remia ES, nors jos galios veiksmingumas kol kas yra ribotas.
Šių vertybių ištakos – pasaulietinės ir bažnytinės valdžios atskyrimas, Magna Carta, Habeas Corpus ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta Visuotinė žmogaus teisių deklaracija.
Jos yra būtina sąlyga siekiant liberaliosios demokratijos ir teisinės valstybės.
Šių vertybių laikosi ES ir JAV, taip pat joms draugiškos liberaliosios demokratijos šalys.
JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 30 straipsnyje aiškiai nurodyta, kad jokia šios deklaracijos nuostata negali būti aiškinama kaip kuriai nors valstybei, grupei ar asmeniui suteikianti kokią nors teisę vykdyti veiklą arba atlikti veiksmus, kuriais siekiama panaikinti šioje deklaracijoje paskelbtas teises ir laisves. 2.6.
Liberaliosios demokratijos šalis vienija tai, kad jų būtis neatsiejama nuo pliuralistinės, nepriklausomos ir veiklios pilietinės visuomenės.
3.
Transatlantinių santykių svarba Europai pasaulyje 3.1.
Per praėjusius du dešimtmečius vykusiais geopolitiniais pokyčiais buvo padaryta didelė žala liberaliai pasaulio tvarkai ir reikšmingai susilpnintos svarbios tarptautinės organizacijos.
Pagrindinės didžiausią poveikį turėjusios jėgos buvo vis agresyvesnis Kinijos Liaudies Respublikos valdžios elitas ir pavojingai augantis JAV izoliacionizmas. 3.2.
Tačiau Jungtinės Valstijos dėl savo vidinės socialinės įtampos ir dėl šio iššūkio pasaulinio masto vienos negali užtikrinti liberalios pasaulio tvarkos palaikymo.
JAV gyventojai labai skeptiškai vertina brangiai kainuojančias karines operacijas tolimuose pasaulio kraštuose.
Afganistano pavyzdys brutaliausiu būdu parodė, kad liberalioms demokratijoms skubiai reikalinga nauja, patikima strategija ir, siekiant sumažinti JAV tenkančią naštą, aktyvesnis Europos dalyvavimas.
Tai neturi apsiriboti vien kariniais pajėgumais, tačiau be jų negalima apsieiti.