2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/53
mastu.
Taikant šį metodą neatsižvelgiama į skirtingas situacijas ar tarpusavio priklausomybę, vyraujančias įvairiose ekosistemose.
Jis vargu ar gali teisingai atspindėti reikalavimų įvairovę skirtinguose regionuose, todėl turi būti papildytas regionine politine perspektyva.
3.3.
Šiuo metu Europos Komisija rengia pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (PVRR), kuriais siekiama parodyti sėkmingą ES pramonės strategijos įgyvendinimą (6).
Dabar Komisija daugiausia dėmesio skiria ekonomikos augimui ir neatsižvelgia į Europos žaliajame kurse nustatytus tikslus, pokyčius, kurių reikalauja perėjimas prie žiedinės ekonomikos, ir socialinį pertvarkymo proceso aspektą.
Labai svarbu, kad ES pramonės strategijoje būtų aiškiai pripažįstama ir vertinama regionuose turimų pramonės įgūdžių, potencialo ir kompetencijos vertė.
Į tai būtina tinkamai atsižvelgti.
Priešingu atveju dėl tokio siauro požiūrio į ekonominį augimą ir su juo susijusias priemones bei veiksmus gali būti nepasiekti klimato tikslai ir neišnaudotos su pramonės pertvarkymu susijusios galimybės, o tai gali pakenkti žiedinei ekonomikai.
3.4.
Formuojant pramonės strategiją ir politiką pagal šias prielaidas reikia atsižvelgti į neapibrėžtumą ir nenuspėjamumą.
Politikos kryptys ir skirtingi metodai, pritaikyti konkrečioms situacijoms, turi būti lankstūs ir grindžiami visomis regiono turimomis arba įgytomis, keičiantis informacija su kitais regionais ir šalimis, kompetencijomis.
Reikia atvirumo kaip strateginio ištekliaus, kad būtų galima išsiaiškinti, ko trūksta ir ko reikia nedelsiant.
3.5.
Pramonės permainos siekiant klimato apsaugos sukels rimtų socialinių problemų, jei žaliojo kurso tikslus reikės pasiekti per likusį trumpą laiką.
Reikia išnagrinėti ir ištirti aplinkai kenksmingų išteklių naudojimo klausimą, kad būtų galima rasti socialiniu ir visuomenės požiūriu teisingą sprendimą.
3.6.
Žiedinė ekonomika daro teigiamą poveikį pramonės permainoms regionuose ir tiekimo bei vertės grandinėse.
Nors didžiausią pridėtinę vertę galima rasti regionuose, kuriuose pramonė yra labiausiai pažengusi, vietovėse, kuriose ekonomika yra mažiau pagrįsta žiniomis, o yra labiau energijai imli, gaminamos ir perdirbamos medžiagos, kurios patenka į žiedinę ekonomiką.
Akivaizdu, kad silpnesni regionai gali gauti daugiau naudos iš žiedinės ekonomikos ir gali tapti pagrindiniais šios srities veikėjais.
3.7.
Dėmesys sėkmingoms pramonės permainoms regioniniu lygmeniu akivaizdžiai reiškia, kad reikia tvirtų tarpusavio ryšių, glaudaus bendradarbiavimo ir dalijimosi kompetencija su kitais regionais, taip pat ir peržengiant ES valstybių narių nacionalines sienas.
Veikia išsami sąveikos sistema, kuri aiškiai apima vietos MVĮ, sąveikaujančias su tarpvalstybinėmis bendrovėmis.
3.8.
Esamos regioninės pramonės kompetencijos pačios savaime nėra visiškai veiksmingos socialinių ir ekologinių pokyčių kontekste.
Tačiau jos turi ir gali būti toliau plėtojamos investuojant į žinias, įrangą ir personalą, taip pat turi ir gali tapti produktyvios pasikeitusiomis sąlygomis.
Tai padės kurti naujus produktus, paslaugas, technologijas ir galimybes.
Tai savo ruožtu užtikrins ekonomiškai stabilias bendroves su patraukliomis darbo vietomis regionuose.
Būtent tai turėtų būti Europos pramonės strategijos tikslas.
3.9.
Regioną plačiu mastu apibūdina jo pramonės struktūros, bendrovės, darbo jėga, gyventojų gebėjimai, mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) pajėgumai ir konkretūs produktai, kuriuos bendrovės gamina ar perdirba.
Pramonės kompetencijos yra labai įvairių istorinių ypatumų atspindys.
Tiekimo ir vertės grandinės visoje Europoje turi labai skirtingą regioninį poveikį.
Pasaulinis kontekstas yra toks pat svarbus kaip ir valdymas Europoje, tačiau turi skirtingą poveikį.
Ketvirtoji pramonės revoliucija ir skaitmeninė pertvarka, taip pat informacinės ir ryšių technologijos darys reikšmingą, bet labai skirtingą poveikį Europos pramonei ir ekonomikai apskritai.
Šiuo požiūriu inovacijų ir plėtros fondai netgi taps dar svarbesni mažinant regioninius skirtumus.
3.10.
Pramonės permainas skatinantys paslaugų teikėjai, įskaitant startuolius ir MVĮ, gali palaikyti ryšius su savo klientais net iš labiau nuo šalies centro nutolusių regionų, o patrauklios darbo vietos gali būti kuriamos net ir tokiose vietose.
Pažymėtina, kad žiniomis grindžiamos bendrovės gali prisidėti prie vertės grandinių kūrimo iš esmės nepriklausomai nuo jų geografinio artumo klientams.
Be to, didesnių gamyklų įranga dažnai gali būti valdoma nuotoliniu būdu.
(6)
Žr.
INT/935 (2021) EESRK nuomonė dėl naujosios ES pramonės strategijos, (dar nepaskelbta OL).