2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/47
3.10.
EESRK mano, jog reikia įdėti pastangų per EGADP teikiamai paramai koordinuoti, kad būtų galima transformuoti ištekliams ir energijai imlius pramonės sektorius naudojantis esamomis viešojo ir privačiojo finansavimo programomis, pavyzdžiui, programa „Tvari procesų pramonė efektyviai naudojant išteklius ir energiją“ (SPIRE) arba Švariojo plieno partneryste.
Pramonės aljansai turėtų būti naudojami kaip platformos ilgalaikei projektų, kurie finansuojami naudojant EGADP ir esamas ES programas, sinergijai kurti, siekiant skatinti ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių pertvarką. 3.11.
Nustatyta, kad finansinę paramą, teikiamą pagal EGADP, turi papildyti plataus užmojo mokesčių reforma.
Tai turėtų būti derinama su EBPO susitarimu, siekiant užtikrinti, kad labai pelningoms bendrovėms nuo 2023 m. būtų taikomas faktinis 15 % pelno mokesčio tarifas. 3.12.
Pagrindinis subsidijų išmokėjimo bendrovėms tikslas turėtų būti išlaikyti tarptautinį ES pramonės konkurencin­ gumą, kartu laikantis ES socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos standartų, siekiant užtikrinti, kad dvejopa pertvarka būtų naudinga Europos piliečiams. 3.13.
Kaip minėta pirmiau, ES ekonomikos gaivinimo planas bus labai svarbus ištekliams ir energijai imliems pramonės sektoriams transformuoti, kartu padės keisti kitus su dvejopa pertvarka susijusius ekonomikos sektorius.
Šiam plataus masto pertvarkymui bus reikalingi ilgalaikiai prisitaikymo ir pereinamieji laikotarpiai, ypač visose su žmogiškuoju kapitalu susijusiose srityse.
EESRK primygtinai siūlo investavimo mechanizmus pratęsti po 2026 m. ir tinkamai apibrėžti tvirtas ir aiškias jų tarpusavio sąsajas.
4.
Konkrečios pastabos EESRK ragina valstybes nares ir pramonę teikti pirmenybę investicijoms ir reformoms, kurios, siekiant galutinių nustatytų tikslų, daro didžiausią pokyčius skatinantį poveikį pagrindinėse Komisijos nustatytose pavyzdinėse srityse.
Negalima nekreipti dėmesio į tai, kad visa visuomenė turi būti pajėgi padengti sąnaudas, reikalingas su šia dvejopa pertvarka susijusiems tikslams pasiekti.
4.1.
PAGREITINIMAS – švarios technologijos ir atsinaujinantieji energijos ištekliai 4.1.1.
Pramonės pertvarka nebus pasiekta, jei nebus įgyvendinta energetikos pertvarka.
Pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas tiesiogiai priklausys nuo prieigos prie pakankamų, įperkamų mažo anglies dioksido kiekio energijos šaltinių, kurie leistų užtikrinti mažo anglies dioksido kiekio pramoninę gamybą.
Siekiant klimato ir skaitmeninimo tikslų labai svarbu bus patikimu būdu užtikrinti pakankamą mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybą.
Taip pat reikia didžiulių investicijų infrastruktūrai, kuri reikalinga transportuoti, saugoti ir paskirstyti šiuos precedento neturinčius mažaanglės energijos kiekius, plėtoti arba kurti.
Įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus, o ypač siūlomas reformas, reikėtų daugiau dėmesio skirti konkurencingų, stabilių ir nuspėjamų energijos kainų užtikrinimui, sumažinant aukštų energijos kainų poveikį infliacijai, kuri gali pakenkti ištekliams ir energijai imlių sektorių ir apskritai visuomenės atsigavimui.4.1.2.
EESRK pritaria, kad įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus būtinas technologinis neutralumas: į šią pertvarką turi būti įtrauktos visos mažo anglies dioksido kiekio technologijos (atsinaujinančioji energija, žaliasis vandenilis, branduolių sintezės reaktorius ir t. t.), su sąlyga kad jos atitinka 2030 m. ir 2050 m. klimato srities tikslus, taip pat JT DVT.
Jokia technologija neturėtų būti iš anksto ar savavališkai atmesta.
Išteklių paskirstymo kriterijais turėtų būti užtikrinamos konkurencingos energijos kainos galutiniams vartotojams, nepriklausomai nuo pačios technologijos.
4.1.3.
Šiam tikslui pasiekti gali prireikti apsvarstyti ne tik skirtingų konkurencingų atsinaujinančiųjų energijos išteklių derinimo galimybę, bet taip pat jų derinimą su anglies dioksido surinkimo, saugojimo ir naudojimo technologijomis, nepamirštant vaidmens, kurį atliks energetikos tinklų jungtys tarp skirtingų valstybių narių.
Turi būti taikomas pakankamas ir vienodas reglamentavimas, siekiant sukurti palankias verslo sąlygas investicijoms ir užtikrinti, kad šios technologijos būtų įgyvendintos.
4.1.4.
Turi būti tinkamai apsvarstytas ne tik įperkamos energijos tiekimas bei technologinių sprendimų prieinamumas, bet ir energijos vartojimo efektyvumas.
Visuose scenarijuose, kurie nustatyti ES ilgalaikėje išmetamų teršalų mažinimo strategijoje poveikio klimatui neutralumui 2050 m. pasiekti, svarbus vaidmuo priskiriamas energijos taupymui (1).
Perėjimas prie labiau žiedinės ekonomikos taip pat turi atlikti svarbų vaidmenį mažinant ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių energijos ir išteklių vartojimą.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en