C 152/46
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
tikslus.
Pastangas, kurių reikia siekiant sukurti stipresnę bendrąją rinką ES ekonomikai gaivinti, turi remti ES, valstybių narių, socialinių partnerių, pramonės ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų stiprios partnerystės.
Ekonomikos gaivinimo strategija taip pat sustiprins Teisingos pertvarkos mechanizmą, kuriuo remiami ištekliams ir energijai imlūs regionai, kuriuose vyksta struktūriniai pokyčiai.
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
ES ekonomikos gaivinimo plane numatytas vienas iš pagrindinių tvaraus perėjimo prie nuo iškastinio kuro nepriklausomos ir skaitmeninės ekonomikos aspektų ir pabrėžiama, kad norint atlikti ES dvejopą pertvarką reikia ne tik politinio įsipareigojimo ir (arba) subalansuoto biudžeto taisyklių, bet ir politinės atsakomybės.
EESRK pritaria siūlomoms pagrindinėms pavyzdinėms sritims, pagal kurias investicijos bus nukreiptos į kai kuriuos svarbiausius sektorius Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslams (DVT) pasiekti, kartu užtikrinant, kad būtų pasiekti ES teisės aktais nustatyti klimato srities tikslai iki 2030 m. (išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio sumažinimas bent 55 %, palyginti su 1990 m.) ir iki 2050 m. (nulinis išmetamo ŠESD kiekis). 3.2.
Dėl pandemijos iškilo poreikis sukurti bendrą modelį, pagal kurį visame pasaulyje būtų apibrėžtos ir vienodai visuose regionuose taikomos taisyklės, taip panaikinant dėl skirtingo išteklių paskirstymo galimą susiskaidymo riziką.
Pandemijos sukelta krizė ir būtinybė pereiti prie tvarios, atsparios ir lanksčios ekonomikos galėtų būti puiki proga nustatyti taisykles, kurios garantuotų vienodas sąlygas ES. 3.3.
Šiuo tikslu turi būti tinkamai įvertinta ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių dabartinė nesaugi padėtis, taip pat poveikis, kurį šios išliekančios sąlygos galėtų daryti visai Europos ekonomikai.
Reikėtų atsižvelgti į ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių indėlį į Europos Sąjungos bendrąjį vidaus produktą (BVP), taip pat į tai, kad jie yra už aukštos kokybės darbo vietų kūrimą atsakingi inovacijų lyderiai ir prisideda prie visos visuomenės ilgalaikės gerovės.
Tvirtam viešajam sektoriui būtinas privačiojo sektoriaus postūmis.
Tačiau EESRK kelia susirūpinimą tai, kad kai kurie jau patvirtinti NEGADP yra nepakankamai tikslūs ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių atžvilgiu, nes investicijos kartais nukreipiamos į kitus ekonomikos sektorius. 3.4.
Be to, reikėtų apsvarstyti, kokį postūmį ištekliams ir energijai imlūs pramonės sektoriai galėtų suteikti moksliniams tyrimams ir plėtrai, nes tai labai svarbi sritis, kurioje inovacijos persikels iš laboratorijos į pramonę. 3.5.
Ištekliams ir energijai imlūs pramonės sektoriai galbūt daugiausiai prisidės prie pramonės pertvarkos, kuri padės sukurti mažo anglies dioksido kiekio Europą.
Pramonėje turėtų būti dedama daugiau pastangų kuriant ir diegiant mažo anglies dioksido kiekio gamybos procesus ir juos skatinant sudėtingose tiekimo grandinėse.
Be šios patalpų viduje ir lauke vykdomos veiklos bus sunku pasiekti Paryžiaus susitarime apibrėžtus esminius, tačiau plataus užmojo tikslus ir ES nustatytus tikslus. 3.6.
Automatizavimas ir skaitmeninimas atliks svarbų vaidmenį siekiant šios pramonės pertvarkos.
Tačiau sąvokos neturėtų būti painiojamos: pertvarka yra tikslas, o skaitmeninimas – priemonė.
Įdiegus skaitmeninius sprendimus žmonių mąstymo, sprendimų priėmimo ir elgsenos būdas taps racionalesnis.
Tačiau skaitmeninimas turi būti EGADP prioritetu ir reikėtų sutelkti dėmesį į tai, kaip šiomis priemonėmis bus užtikrinamas veiksmingesnis požiūris į mums iškilusius sunkumus. 3.7.
Vykdant skaitmeninę pertvarką, reikės bandomuoju ar laboratoriniu lygmeniu išbandytas technologijas plėtoti pramoniniu mastu.
Šiam tikslui pasiekti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse reikėtų sutelkti dėmesį į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas.
Investicijos turėtų būti sutelktos į tokias technologijas, kurios iš anksto parodo novatoriškų sprendimų viršutinėse vertės grandinių dalyse išplėtimo, įmanomumo ir patikimumo potencialą kartu užtikrinant, kad jie atitinka tvarumo tikslus.
Be to, bus būtina suplanuoti pertvarkymo laikotarpį, kurio metu novatoriškus sprendimus bus galima tinkamai išplėsti iki pramoninio masto. 3.8.
Kad būtų galima veiksmingai susitvarkyti su šia situacija, pertvarkoje reikėtų sutelkti dėmesį į įgytą praktinę patirtį, jau turimus išteklius ir galimą sinergiją.
Pertvarka apima inovacijas, išradimus, dizainą, statybą ir, tiesą sakant, plėtrą, bet tai neturėtų reikšti naujų kūrinių per se. 3.9.
EESRK žino, kokių investicijų reikės šiai pertvarkai.
EGADP ir NGEU neturėtų būti laikomi panacėja.
Ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių transformavimui, siekiant susitvarkyti su dvejopa pertvarka, prireiks didžiulių investicijų plano, pagal kurį būtų sutelkta daug papildomų finansavimo šaltinių (pvz., valstybės pagalbos, bendriems Europos interesams svarbių projektų, naujų nuosavų išteklių ES biudžete, būsimų ES pajamų iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, privačių investicijų ir t. t.), Šiuo tikslu ypač svarbu suderinti pramonės ir energetikos politikos kryptis su klimato srities politika, kad būtų galima sutelkti visas milžiniškas investicijas, būtinas perėjimui prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos modelio.