C 152/30
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
į juos neįtraukti dalies bedarbių jaunuolių, nes jie arba nesikreipia dėl bedarbio pašalpų, arba nesiregistruoja įdarbinimo agentūrose, o pragyvenimui užsidirba fiktyviu savarankišku darbu, dirbdami platformoje arba šešėlinėje ekonomikoje.
Todėl galima daryti prielaidą, kad tikrieji skaičiai galėtų būti dar didesni, nei nurodė Eurostatas.
3.2.
Be to, COVID-19 krizė dar labiau apsunkino NEET jaunimo padėtį.
NEET jaunimo skaičius Europoje, ypač tokiose šalyse kaip Italija, Graikija, Bulgarija ir Rumunija, yra labai didelis ir vėl didėja dėl mokyklos nebaigimo, tinkamų gairių trūkumo, prarandamų darbo vietų ir menkų galimybių įsidarbinti.
Šiai pažeidžiamų jaunuolių kategorijai kyla didesnė marginalizacijos, skurdo ir nuolatinės atskirties nuo darbo rinkos rizika.
3.3.
NEET jaunimas yra plati kategorija, apimanti nevienalytę gyventojų grupę, įskaitant bedarbius, mokyklos nebaigusius asmenis, visus nusivylusius aukštųjų mokyklų absolventus, kurie vis dar nerado darbo, ir kitus dėl įvairių priežasčių neaktyvius jaunus žmones.
Bedarbiai yra tik platesnės NEET jaunimo kategorijos pogrupis, o bedarbių ir NEET grupių sutapimas skiriasi priklausomai nuo laikotarpio ir šalių (8).
3.4.
Didelis NEET jaunimo skaičius yra didelis nuostolis mūsų ekonomikai ir visuomenei.
Šių asmenų patiriamas nusivylimo ar atskirties jausmas taip pat kelia didelę politinę riziką mūsų demokratinių visuomenių stabilumui.
Tai, kad švietimo ir socialinėms sistemoms nepavyksta visiškai užkirsti kelią šiam reiškiniui arba sumažinti NEET jaunuolių skaičiaus, rodo, jog trūksta veiksmingos ir plačiai remiamos politikos, kuria būtų skatinamos lygios galimybės visoje Europoje.
3.5.
Ši krizė ypač veikia nestandartinių ir įvairių užimtumo formų darbuotojus (9) (dirbančius atsitiktinį darbą, darbą pagal paslaugų kvitus, darbą platformose, trumpų projektų darbą, bendradarbiavimu grindžiamas darbą ir kt.)
(10) ir, deja, tokiose užimtumo formose vyrauja jaunimas.
Tai gali būti mažai apmokamas darbas, nereguliarus darbo laikas, menkas darbo vietos užtikrintumas su prasta socialine apsauga arba visai be jos (kalbant apie apmokamas atostogas, pensiją, laikinojo nedarbingumo atostogas ir pan.).
Dažnai dirbant tokį darbą nesuteikiamos teisės į pašalpas, mokamas pagal Vyriausybių įgyvendinamas nedarbo sistemas ar sutrumpinto darbo laiko priemones (11).
Šio tipo darbas dažniausiai būdingas sektoriams ir pramonės šakoms, kurie ypač nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, pavyzdžiui, turizmo, didmeninės prekybos, mažmeninės prekybos, apgyvendinimo ir maisto (12).
Kita vertus, naujos darbo formos gali tapti galimybe jaunimui, gyvenančiam kaimo ar atokiose vietovėse, jauniems neįgaliesiems, studentams ir jauniems tėvams, todėl būtina užtikrinti deramą darbo užmokestį ir socialinę apsaugą.
3.6.
Turėtų būti nustatytos periferinės kliūtys užimtumui, tokios kaip judumas, skaitmeninis raštingumas, sveikata ir nesaugios gyvenimo sąlygos, įskaitant būsto ar socialinės apsaugos trūkumą, ir į jas atsižvelgta NEGAD planuose.
EESRK mano, kad valstybės narės kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu galėtų stebėti šias jaunimo integracijos į darbo rinką kliūtis ir savo NEGAD planuose teikti konkrečių pasiūlymų dėl jų pašalinimo.
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
Atsigavimą po COVID-19 reikėtų vertinti kaip galimybę.
Ekonomika, kaip ir darbo rinka, patyrė sukrėtimų.
4.2.
NEGADP yra precedento neturinti pokyčių skatinimo galimybė, kuria būtina pasinaudoti taikant įtraukų valdymą, grindžiamą dialogu, atvirumu ir skaidrumu.
Į priemones, finansuojamas pagal NEGADP, turėtų būti įtrauktos vietos valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė, įskaitant jaunimo organizacijas, kad būtų sukurtas dalyvaujamasis valdymas, kuriuo vadovaujantis galima pasiekti sutarimą, pasitikėjimą ir teisingumo jausmą dėl NEGADP.
(8) (9) (10) (11) (12)
R. Konle-Seidl ir F. Picarella (2021 m.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunimas Europoje.
COVID-19 poveikis jo ekonominei ir socialinei padėčiai), Europos Parlamentas, Liuksemburgas.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new Eurofound (2021 m.), COVID-19.
Poveikis užimtumui ir profesiniam gyvenimui, ES leidinių biuras, Liuksemburgas.
S. Spasova, D. Bouget, D. Ghailani ir B. Vanhercke (2017 m.)
Access to social protection for people working on- contracts and as- in Europe (Galimybė naudotis socialine apsauga pagal netipines darbo sutartis ir savarankiškai dirbantiems asmenims Europoje).