C 152/196
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
4.7.
Valstybėms narėms leidžiama į apskaitą neįtraukti dėl ekstremalių gamtinių reiškinių, pavyzdžiui, smarkių audrų, gaisrų ar vabzdžių antplūdžių, išmesto ŠESD kiekio.
Būtina skubiai gerinti natūralių trikdžių miškuose stebėseną, kad būtų užtikrintas teisingas ir veiksmingas nuostatų dėl natūralių trikdžių taikymas, kuris reikalauja daug techninių resursų, tačiau yra labai svarbus.
Kiekvienos valstybės narės įsipareigojimas teikti ataskaitas turi atitikti standartizuotą protokolą, kuriuo būtų užtikrintas veiksmingas duomenų rinkimas ir aiškinimas bei veiksmingas politikos įgyvendinimas ir planavimas. 4.8.
Duomenų analizė daugiausia grindžiama kiekvienos valstybės narės nacionaliniais miškų inventoriais, kurie yra nesusiję ir kartais neišsamūs arba netikslūs.
Be to, ne visose valstybėse narėse nacionaliniai miškų inventoriai atliekami dažnai.
EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą 2025 m. atlikti išsamų nacionalinių apskaitos duomenų vertinimą siekiant nustatyti tvirtus tikslus 2026–2030 m. laikotarpiui. 4.9.
Reikia remti mokslinius tyrimus ir plėtrą siekiant tvaresnės medienos biomasės gamybos.
EESRK jau atkreipė dėmesį į tai, kad „norint paremti šiuos sektorius, reikia intensyvių mokslinių tyrimų ir inovacijų, taip pat reikia atlyginti už faktiškai sukurtus anglies dioksido absorbentus“ (14).
EESRK taip pat mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų sukurti specialią mokesčių paskatų sistemą, kuri palengvintų pertvarką, ir rekomenduoja visapusiškai pasinaudoti turimomis BŽŪP finansavimo galimybėmis. 4.10.
Tiek verslininkams, tiek darbuotojams reikia parengti kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas, siekiant užtikrinti galimybę naudotis naujausiomis turimomis technologijomis ir įgyti skaitmeninių įgūdžių, kurie padėtų didinti tvarumą.
Europos žaliojo kurso darbotvarkė gali būti sėkmingai įgyvendinta tik tuo atveju, jei kartu bus vykdomos švietimo ir mokymo programos, kurios gali pagerinti Europos darbuotojų įgūdžius, kartu užtikrinant konkurencingumą ir socialinį teisingumą.
Todėl EESRK ragina socialinius partnerius ir atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas visapusiškai dalyvauti dokumentų rinkinio planavimo ir įgyvendinimo etapuose. 4.11.
EESRK mano, kad MVĮ reikia specialiai pritaikytos skatinamosios teisės aktų sistemos, kuri padėtų joms diegti inovacijas, plėstis ir tvariai augti.
Nors yra kelios galimybės finansuoti prisitaikymą, EESRK ragina „geriau paaiškinti įvairias galimybes ir taikyti vartotojui patogias procedūras, kad subjektai laiku galėtų praktiškai gauti finansavimą“ (15). 4.12.
Galiausiai EESRK yra susirūpinęs, kad neatsižvelgiama į socialinį Europos žaliojo kurso įgyvendinimo aspektą (įgyvendinant Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisėkūros priemonių rinkinį) ir kad labiausiai nukentės visuomenės nariai, nes jie turės keisti savo automobilius, daugiau mokėti už šildymą, pigiausius atostogų skrydžius ir pan.
Todėl EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl didesnių sąskaitų, kurias namų ūkiai turės apmokėti įgyvendinus Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį.
EESRK taip pat yra tvirtai įsitikinęs, kad šiuo pereinamuoju laikotarpiu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas regionams, pramonės šakoms ir darbuotojams, kurie susidurs su didžiausiais iššūkiais, ir kad perėjimas „turi būti įgyvendinamas taikant konkurencingą, socialiniu požiūrių teisingą ir daugiašalį požiūrį ir kad turi būti imtasi tinkamų priemonių siekiant visapusiško pilietinės visuomenės, įskaitant visus piliečius, įmones ir organizacijas, dalyvavimo ir pritarimo“ (16).
Briuselis, 2021 m. gruodžio 8 d.
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG
(14) (15) (16)
EESRK nuomonė Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas.
Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija (OL C 374, 2021 9 16, p. 84).
EESRK nuomonė Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas.
Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija.
EESRK nuomonė „Švari mūsų visų planeta.
Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (OL C 282, 2019 8 20, p. 51).