2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/195
3.8.
Be to, didinant ūkininkų ir miškotvarkininkų įgūdžius, žinias ir jiems teikiamą paramą, galima veiksmingiau įgyvendinti naują tvarią praktiką ir proveržio technologijas (pavyzdžiui, tikslusis ūkininkavimas, kontroliuojamas žemės ūkio mašinų judėjimas, tinkamas atliekų šalinimas, vengimas naudoti cheminius pesticidus ar mažesnis jų naudojimas, genetinės įvairovės išsaugojimas žemėje ir t. t.).
EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti žemės ūkio sektoriuje taikyti anglies dioksido absorbavimo reguliavimo sistemą. 3.9.
Siekiant užtikrinti, kad klimato kaitos problemos būtų sprendžiamos greitai ir veiksmingai, reikia koordinuotų veiksmų pasauliniu mastu.
Kaip nurodyta 2021 m.
Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) vertinimo ataskaitoje (9), yra mokslinių įrodymų, kad pastaruoju metu dažnai Europoje pasitaikančios nelaimės yra akivaizdžiai susijusios su šiltėjančiu klimatu ir padidėjusiu išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu.
Be to, joje nurodoma, kad dėl žmogaus poveikio „klimatas šyla taip sparčiai, kaip dar nėra buvę bent per pastaruosius 2000 metų“.
Todėl EESRK mano, kad ES pastangas reikia papildyti tiksliniais, efektyviais veiksmais tarptautiniu lygmeniu, kad būtų užtikrintas dalyvavimas pasauliniu mastu, teisingas naštos pasidalijimas ir sąžininga konkurencija.
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisėkūros priemonių rinkinys yra pažangus ir plataus užmojo žingsnis, kuris dar kartą įrodo, kad ES yra pasaulio lyderė kovojant su klimato kaita.
Tai taip pat puiki diskusijų tema prieš 26-ąją JT klimato kaitos konferenciją Glazge, kur ES turėtų pabandyti įtikinti kitas pasaulio šalis, kad jos turi skubiai imtis panašių veiksmų.
EESRK atkreipia dėmesį, kad koordinuotas atsakas pasauliniu mastu yra vienintelis veiksmingas kovos su klimato kaita būdas ir kad bendradarbiavimas su mūsų partnerėmis iš Didžiojo septyneto ir Didžiojo dvidešimtuko bei kitomis tarptautinėmis organizacijomis yra teisinga tolesnės veiklos kryptis. 4.2.
Žemės ūkio paskirties žemės praradimas dėl dirvožemio degradacijos, urbanizacijos ir žemės apleidimo jau daugelį metų yra sudėtinga problema visose valstybėse narėse.
Žemės naudojimo planavimas yra labai svarbus ES tvariam vystymuisi, todėl EESRK ragina ypatingą dėmesį skirti veiksmingam gamtos išteklių naudojimui, ypač atsižvelgiant į tai, kad didėjant gyventojų skaičiui žemės trūksta.
EESRK jau pasiūlė nuoseklią ES sistemą, kuri padėtų apsaugoti žemės ūkio paskirties žemę (10). 4.3.
Siekiant padidinti našumą ir anglies dioksido saugojimą žemės ūkio sektoriuje, EESRK ragina plačiai skatinti ir remti tvarią ūkininkavimo praktiką, įskaitant sėjomainą, organinių atliekų naudojimą, tikslųjį ūkininkavimą ir t. t.
Be to, ūkininkams turėtų būti suteiktos reikiamos finansavimo galimybės ir teikiama atnaujinta informacija apie geriausią ūkininkavimo praktiką ir galimybes gerinti dirvožemio kokybę.
Galiausiai žemė turi būti atidžiai tvarkoma visose valstybėse narėse, užtikrinant tinkamą konkurencingumo ir tvarumo pusiausvyrą. 4.4.
2021 m. kovo mėn. Europos Komisija paskelbė Ekologinės gamybos plėtros veiksmų planą (11), kuriuo siekiama padėti valstybėms narėms pasiekti tikslą, kad iki 2030 m. ne mažiau kaip 25 % žemės ūkio paskirties žemės būtų apdirbama taikant ekologinį ūkininkavimą.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu plėtoti ekologinį ūkininkavimą, kuris žemės ūkio sektoriuje būtų didelis žingsnis į priekį mažinant išmetamą ŠESD kiekį ir išsaugant biologinę įvairovę.
EESRK taip pat atkreipia dėmesį į kitas galimybes, kurios leistų sumažinti žemės dirbtinimo riziką, pavyzdžiui, agroekologijos, agrarinės miškininkystės, permakultūros, beariminės žemdirbystės taikymą ir t. t. 4.5.
Duomenys rodo, kad biomasės deginimas nuo 2000 m. padvigubėjo, o pusė visos nukirstos medienos sudeginama energijai gaminti (12).
EESRK mano, kad dėl šio neigiamo poveikio miškams pastaruoju metu sumažėjo anglies dioksido sekvestracija, ir pabrėžia, kad nors medienos ir kito tipo bioenergija atlieka labai svarbų vaidmenį, ji turėtų būti naudojama tik tuomet, kai biomasė gaminama tvariai.
Be to, EESRK jau minėjo, jog siekiant „kad nebūtų kenkiama aplinkosauginiam naudingumui, dėl iškastinio kuro naudojimo kituose sektoriuose susidarantys teršalai neturėtų būti kompensuojami miškų absorbentais taip, kad būtų sumažintas medienos prieinamumas bioekonomikos reikmėms“ (13). 4.6.
EESRK atkreipia dėmesį, kad importuojant biomasę kyla konkreti su tuo susijusi rizika, kuri neįtraukta į ES reglamentą.
Taigi siekiant užtikrinti vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje, reikalingi plataus masto tarptautiniai susitarimai, o ES prekybos politika turėtų padėti užkirsti kelią biomasės, dėl kurio kilmės šalyse naikinami miškai, importui.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC- AR6 Climate change 2021: The Physical Science Basis (Klimato kaita 2021 m.: iš fizinių mokslų perspektyvos).
Žemės naudojimas tvariai maisto gamybai ir ekosisteminėms paslaugoms (OL C 81, 2018 3 2, p. 72).
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ekologinės gamybos veiksmų plano, COM/2021/141 final.
Forests sacrificed for EU climate policy.
EESRK nuomonė „Pastangų pasidalijimas 2030 m. ir žemės naudojimas, žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė (LULUCF)“.