C 152/194
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
2.5.
Žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius gali prisidėti prie klimato kaitos švelninimo reguliuodamas ir didindamas anglies dioksido absorbentus ir anglies sankaupas.
Komisija siūlo politiką, kuria siekiama padėti miškotvarkininkams gaminant medienos produktus užtikrinti didesnę naudą klimatui ir skatinti ūkininkus įgyvendinti klimato kaitos atžvilgiu pažangią ir tvarią žemės ūkio praktiką.
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
Europos pilietinė visuomenė aktyviai dalyvauja kovoje su klimato kaita ir tvirtai pritaria, kad reikia imtis veiksmingų ir neatidėliotinų priemonių.
EESRK mano, kad tiek valstybinio, tiek privačiojo sektoriaus subjektams reikia kartu siekti, kad būtų didinamas sąmoningumas ir kalbama apie būtinybę nedelsiant imtis veiksmų, taip pat užtikrintas aktyvus piliečių ir vietos bendruomenių dalyvavimas ir atsakomybė, ir kad būtų skirtas papildomas finansavimas, leisiantis remti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.
ES nebegali gaišti laiko ilgoms diskusijoms. 3.2.
LULUCF sektoriaus grynasis absorbuojamas CO2 kiekis sumažėjo penktadaliu (4), daugiausia dėl padidėjusio medyno kirtimo ir paskatų trūkumo.
Be to, Europa nukentėjo nuo precedento neturinčių miškų gaisrų ir potvynių, kurie sutapo su rekordinėmis sausromis ir karščio bangomis.
Miškus taip pat ypač pažeidė vabzdžių antplūdžiai, o šlapynių būklė nuolat blogėjo.
Nors galima gerokai padidinti žemės absorbentą santykinai mažomis sąnaudomis, reikia imtis ryžtingesnių veiksmų visais žemės naudojimo atvejais, įskaitant geresnę miškotvarką, pasėlių tvarkymą ir miško įveisimą. 3.3.
EESRK atkreipia dėmesį, kad yra įvairių būdų, kaip padidinti anglies dioksido absorbavimą, įskaitant žemės tvarkymą, miškų ir natūralių ekosistemų atkūrimą.
Klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas yra tarpusavyje susiję klausimai ir turi būti sprendžiami kartu.
Reikia kovoti su buveinių nykimu, tarša, žemės pereikvojimu ir invazinių rūšių plitimu, kad būtų išsaugotos natūralios ekosistemos ir įtvirtintas ypač svarbus socialinis ir ekonominis žemės ūkio sektorių vaidmuo. 3.4.
Valstybės narės turėtų parengti nacionalines kokybiškų durpynų išsaugojimo ir jų drėkinimo strategijas, kurios suteiktų svarbią galimybę apsaugoti organinius dirvožemius ir didinti jų anglies sankaupas bei užtikrina biologinės įvairovės atkūrimą.
Todėl EESRK siūlo, kad vienas iš svarbiausių tikslų būtų kokybiškų durpynų (vykdant durpininkystę (5)) ir šlapynių atkūrimas, ir mano, kad į šlapynių išmetamųjų teršalų kiekį turėtų būti atsižvelgiama kuo greičiau, o ne tik nuo 2026 m., kaip siūlo Europos Komisija. 3.5.
Tyrimai rodo, kad dideli miškų gaisrai jau dešimtmečius prisideda prie grynojo išmetamo anglies dioksido kiekio ir trukdo augmenijai ataugti.
Vandentvarka, ypač dirvožemio drėgmės išsaugojimas ir vandens laikymas kaupikliuose, gali labai pagerinti gebėjimą kovoti su gaisrais ir švelninti jų padarinius.
Kartu ji didina atsparumą smarkioms liūtims, potvyniams ir sausroms.
Todėl EESRK rekomenduoja Komisijai skatinti ir remti valstybes nares gerinant vandentvarkos politiką, kad būtų padidintas žemės ūkio našumas ir anglies dioksido sekvestracijos pajėgumai. 3.6.
Ūkininkai ir miškotvarkininkai turi būti skatinami taikyti naujus tvarius verslo modelius, kuriais puoselėjama biologinė įvairovė ir taikomos žiedinės ekonomikos taisyklės.
EESRK jau ragino sukurti išsamią ir sąžiningą teisės aktų sistemą, kuria „būtų sukurtos sąlygos žemės savininkams ir žemės naudotojams ekonomiškai ir neužsidedant naštos vien tik sau įgyvendinti atitinkamai veiksmingas žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės priemones“ (6).
Dabar kiekviena valstybė narė turi parengti šias svarbias skatinamąsias sistemas atsižvelgdama į savo konkrečias aplinkybes.
EESRK jau ragino valstybes nares „parengti plataus užmojo nacionalinę, principu „iš apačios į viršų“ pagrįstą LULUCF sektoriaus politiką ir užtikrinti aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą šiame procese nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis“ (7). 3.7.
Reikia tęsti diskusijas apie tai, kaip turėtų būti tvarkomi miškai ir kokios medžių dalys gali būti naudojamos energijai gaminti.
Nors Europos Komisijos pasiūlyme dėl Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos peržiūros (8) draudžiama išgauti biomasę iš neliestų miškų ir nustatomi apribojimai deginti tam tikrų rūšių medieną, jame neatsižvelgiama į dabartinę gerąją patirtį, kai skirtingų rūšių medžiai ir skirtingos medžių dalys naudojami pagal tinkamiausią paskirtį, ir taip sukuriama optimali bendra pridėtinė vertė, nenaudojant gamtos išteklių.
EESRK ragina visose valstybėse narėse sukurti nacionalines teisės aktų sistemas, kuriomis būtų remiamas ir skatinamas tvarios biomasės gamybos praktikos taikymas.
(4) (5) (6) (7) (8)
SWD(2021) 610 final.
Pasėlių auginimas drėgnomis sąlygomis.
EESRK nuomonė „Žemės naudojimas, žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė (LULUCF)“ (OL C 351, 2012 11 15, p. 85).
EESRK nuomonė „Pastangų pasidalijimas 2030 m. ir žemės naudojimas, žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė (LULUCF)“ (OL C 75, 2017 3 10, p. 103).
EESRK nuomonė „Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos peržiūra“.