2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/15
3.2.
Deja, pagal įmonių pelno mokesčio sistemas finansavimui skolintomis lėšomis sudaromos palankesnės sąlygos nei nuosavo kapitalo finansavimui, nes palūkanų mokėjimai yra atskaitomi nuo mokesčių, tačiau taip nėra atskaitomos nuosavo kapitalo finansavimo sąnaudos.
Dėl to padidėja įmonių įsiskolinimas (skolos lygis), taigi ir jų pažeidžiamumas ekonominių sunkumų laikais.
3.3.
Norint sukurti tvarią žaliąją ir skaitmeninę ekonomiką, reikia spręsti finansavimui skolintomis lėšomis (palyginti su nuosavo kapitalo finansavimu) palankaus mokestinio iškraipymo klausimą.
Dividendai, kuriems taikomas dvigubas apmokestinimas (visų pirma įmonių, o vėliau akcininkų lygmeniu), yra svarbūs ne tik kaip pajamos pensininkams ir mokslinių tyrimų institutams, bet ir ypač kaip plyno lauko investicijų finansavimo šaltinis.
3.4.
Investicijos į naujus, žalesnius investicinius projektus siejamos su didele rizika.
Todėl pirmenybė teikiama jų finansavimui nuosavu kapitalu.
Svarbi sritis siekiant didinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą žaliuosiuose ir skaitmenizacijos investiciniuose projektuose yra kliūčių naujo investicinio kapitalo šaltiniams pašalinimas.
3.5.
Naujoms įmonėms ir investuotojams, siekiantiems žalesnių ir skaitmenizuotų investavimo galimybių, itin svarbi gerai veikianti kapitalo rinka.
Kad rezultatai būtų geri, labai svarbu turėti kapitalo.
Didinti likvidumą rinkoje padeda dividendai.
3.6.
Tvarumas jau yra rinkos veikiamas konkurencinis veiksnys, kuris yra labai svarbus įmonių gebėjimui pritraukti klientų, darbuotojų ir investuotojų.
Tvarumo puoselėjimas yra naudingas ilgalaikiam įmonės išlikimui.- Reguliavimo priemonės turi būti kuriamos taip, kad jomis būtų padedama siekti šių tikslų, laikantis pagrindinių įmonių veiklos principų.
3.7.
Nors turėtų būti nesikišima į dividendų politiką ir nedaroma netinkama įtaka nei direktorių valdybų sudarymui, nei direktorių civilinės atsakomybės bendrovės atžvilgiu vykdymo užtikrinimui, reikia deramų paskatų žalesnei ekonomikai kurti.
Bendrovių valdyme turi būti atsižvelgiama į įmonių socialinę atsakomybę, atitinkamas Europos direktyvas ir EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms.
3.8.
Visiems mums susirūpinimą kelia visuotinis atšilimas, todėl įmonės turėtų mokėti deramą rinkos kainą už išmetamus teršalus ir mažinti CO2 kiekį atmosferoje.
Vadinasi, reikia ne tik apmokestinti CO2 išmetimą, bet ir subsidijuoti tą veiklą, kuria mažinamas CO2 kiekis atmosferoje.
3.9.
Kita svarbi sritis siekiant žalesnės ir skaitmeninės ekonomikos tikslų yra vis labiau skaitmenizuotų įmonių apmokestinimas.
Reikia pasaulinio, bendru sutarimu grindžiamo sprendimo, todėl tikimasi, kad iki metų pabaigos bus baigtas rengti išsamus susitarimas.
Skaitmeninių paslaugų mokesčiai turi nekenkti inovacijoms ir nemažinti paskatų investuoti į skaitmenines technologijas.
4.
Įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas pelno mokesčio srityje 4.1.
Finansavimui skolintomis lėšomis (palyginti su nuosavo kapitalo finansavimu) palankus mokestinis iškraipymas įmonių apmokestinimo sistemose daro poveikį socialinėms ir ekonominėms sąnaudoms, taip pat įmonių įsiskolinimo lygiui ir jų valdymui.
Pernelyg didelė priklausomybė nuo finansavimo skolintomis lėšomis gali trukdyti siekti Europos Komisijos tikslų, nes įmonės tampa finansiškai pažeidžiamos ir gali būti neigiamai paveiktos galimybės imtis naujų rizikingų žaliųjų investicinių projektų.
Bus apribotos galimybės mokėti dividendus, todėl investuotojai negalės nuspręsti, ar investuoti į naujus projektus.
4.2.
Pagal dabartines mokesčių taisykles už paskolas sumokėtos palūkanos atskaitomos iš mokesčių bazės, tačiau taip nėra mokėjimo nuosavu kapitalu atveju.
Nuosavo kapitalo mokėjimai yra dviejų dalių: dividendų išmokos ir kapitalo prieaugis.
Pagal šias nacionalines taisykles finansavimas skolintomis lėšomis akivaizdžiai yra palankesnis už finansavimą nuosavu kapitalu.
4.3.
Speciali lengvata, leidžianti bendrovėms nuosavu kapitalu finansuojamoms investicijoms taikyti panašesnį apmokestinimą, koks šiuo metu taikomas skolintomis lėšomis finansuojamoms investicijoms, galėtų sumažinti įmonių pažeidžiamumą ir būtų naudinga priemonė tvarioms, žalesnėms ir skaitmeninėms investicijoms skatinti.