C 152/178
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
3.3.
Taip pat būtina įvertinti, kaip klimato problemos sprendžiamos pasauliniu lygmeniu ir vengti skirtumų, dėl kurių Europos įmonės gali atsidurti nepalankioje padėtyje, ir (arba) gali kilti tokių socialinių problemų kaip energijos ar judumo nepriteklius.
EESRK apgailestauja, kad šioms problemoms, regis, skiriama per mažai dėmesio ir kad siūlomų sprendimų nevisiškai pakanka.
3.4.
Kalbant apie socialinį poveikį, akivaizdu, kad reikės persikvalifikuoti ir tobulinti įgūdžius, kad darbuotojai galėtų prisitaikyti prie naujų įgūdžių poreikių ir juos patenkinti.
Be to, poveikis namų ūkiams, pavyzdžiui, išaugusios išlaidos elektrai ir transportui, gali sukelti energijos ir judumo nepriteklių, kuris ypač būdingas tolimuose ir retai apgyvendintuose regionuose.
Šias problemas planuojama spręsti įvairiomis klimato kaitos švelninimo priemonėmis, kurios daugiausia bus finansuojamos iš ATLPS pajamų, įskaitant pajamas, kurios priklauso valstybėms narėms, ir pajamas, skirtas siūlomam Socialiniam klimato fondui finansuoti.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ištekliai šioms problemoms spręsti priklausys nuo pasiūlymų, kuriuos teisėkūros institucijos dar turi priimti, likimo.
EESRK mano, kad šių problemų sprendimo išlaidos bus didelės ir ilgalaikės.
Todėl EESRK taip pat abejoja, ar turimų išteklių pakaks, net jei finansavimo pasiūlymai bus patvirtinti be reikšmingų pakeitimų, atsižvelgiant į susijusių asmenų skaičių ir laiką, kurio prireiks numatomai pertvarkai gyvendinti.
3.5.
Spartesnis išmetamo CO2 mažinimo tempas, dideli užmojai ir mažesnės galimybės gauti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų, nors tai bus naudinga aplinkai, taip pat lems didesnes išlaidas visiems sektoriams, kuriems taikoma ATLPS sistema.
Nors kainų poveikį sušvelnins nemokamų apyvartinių taršos leidimų prieinamumas ir PADKM taikymas kai kuriems sektoriams, šios priemonės nebus taikomos visiems sektoriams, kurie naudoja energiją įvairiuose procesuose ir kurie vidaus rinkoje susidurs su trečiųjų šalių konkurencija.
Be to, dėl padidėjusių kainų šios priemonės neapsaugos ES įmonių nuo nepalankios konkurencinės padėties išorės rinkose.
3.6.
EESRK taip pat atkreipia dėmesį, kad nėra atsakyta į klausimą, ar visiškai netaršūs produktai bus pakankamai patrauklūs, kad kompensuotų dėl ATLPS atsiradusį sąnaudų skirtumą ir ar visose pasaulio rinkose bus pradėtos taikyti priemonės, kurių poveikis sąnaudoms būtų panašus į ATLPS poveikį.
Jeigu to nebus, Europos verslo konkurencingumas pasaulio rinkose gali tapti problemišku.
Todėl kyla klausimas, ar į trečiąsias šalis eksportuojamiems produktams ir paslaugoms nereikėtų taikyti ATLPS išimties ir ar nereikėtų apsvarstyti kitų paramos priemonių.
Abejotina, ar paramos inovacijoms, kuri, panašu, yra vienintelė su PPO sistema suderinama paramos priemonė, pakanka, kad būtų išspręsta galima konkurencingumo problema.
3.7.
Dar vienas klausimas, ar dėl ATLPS pakeitimų padidėjusios kainos gali turėti neigiamos įtakos ekonomikos atsigavimo perspektyvoms po COVID-19 krizės.
EESRK abejoja, ar į šią riziką buvo pakankamai atsižvelgta.
3.8.
EESRK palankiai vertina tai, kad ATLPS pasiūlyme numatyta, kad ATLPS pajamos turi būti naudojamos įvairiais būdais, t. y. kaip Komisijos nuosavi ištekliai arba pagal nuostatas dėl valstybių narių pajamų panaudojimo, siekiant skatinti tvarumą, įskaitant socialinį perėjimo prie neutralaus anglies dioksido poveikio visuomenės poveikį.
3.9.
EESRK pabrėžia, kad pirmiau pateiktos pastabos turėtų būti vertinamos ne kaip abejonės dėl būtinybės skubiai imtis veiksmų neigiamam išmetamųjų teršalų poveikiui klimatui sušvelninti, o kaip išlyga dėl neigiamo poveikio tiek socialiniu, tiek konkurencingumo požiūriu, jei išvardytos problemos nebus sprendžiamos ir šalinamos.
Jūrų transporto įtraukimas 3.10.
EESRK palankiai vertina tai, kad visiems laivams, atplaukiantiems į ES uostus arba išplaukiantiems iš jų, bus taikomos tos pačios taisyklės.
Nepaisant to, ES laivų savininkų ar operatorių, kuriems kitais atvejais taikoma ATLPS, sąnaudos bus didesnės nei ES nepriklausančių šalių konkurentų, kurie kai kuriais atvejais savo sąnaudas sumažina dar ir socialiniu dempingu.
ES turi atkreipti dėmesį į sumažėjusio ES laivybos konkurencingumo pasekmes.
3.11.
Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad jūrų transporto sektorius yra vienas iš sektorių, kuriame mažinti išmetamą CO2 kiekį yra ypač sudėtinga ir brangu, todėl įtraukus jūrų transporto sektorių gali apskritai padidėti apyvartinių taršos leidimų kainos, o tai turėtų įtakos visų ATLPS sektorių konkurencingumui.