C 152/172
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
3.
Konkrečios pastabos: miškų vaidmuo klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse 3.1.
Miškai atlieka svarbų vaidmenį gamtiniuose procesuose: kontroliuojant anglies, vandens ir maistinių medžiagų ciklus, formuojant dirvožemį ir išsaugant biologinę įvairovę.
Kita vertus, patys miškai yra ypač menkai apsaugoti nuo klimato kaitos poveikio. 3.2.
Pastaraisiais dešimtmečiais ES padidėjo bendras miškų plotas ir saugomų miškų plotas, medienos prieaugis viršija kertamą kiekį, o miškai yra didelis anglies dioksido absorbentas (2).
Tačiau miškų naikinimas tęsiamas pasauliniu lygmeniu, ypač atogrąžų vietovėse, todėl šie miškai paverčiami išmetamųjų teršalų šaltiniu ir reikšmingai prisidedama prie nuolatinio biologinės įvairovės nykimo (3).
Todėl EESRK pabrėžia, kad taip pat reikia apsvarstyti miškų vaidmenį pasauliniu mastu, ir ragina ES aktyviai skatinti visuotinį tarptautinių susitarimų, kuriais prisidedama prie miškų apsaugos ir tvaraus naudojimo, įgyvendinimą. 3.3.
Miškai ir miškų bioekonomika atlieka įvairiapusį vaidmenį švelninant klimato kaitą: vykdant anglies dioksido sekvestraciją bei saugojimą ir pakeičiant iškastines žaliavas, energiją ir produktus.
Tai reiškia, kad įvairios priemonės sąveikauja ir yra derinamos tarpusavyje (4).
Todėl EESRK pabrėžia, kad, ieškant tvariausių sprendimų nuo iškastinio kuro nepriklausomai ekonomikai sukurti būtina apsvarstyti visus šiuos mechanizmus laikantis holistinio požiūrio. 3.4.
Anglies sekvestracijos klausimas yra susijęs ne tik su miško žemės plotu, bet visų pirma su miškų augimu ir intensyvia fotosinteze.
Todėl, siekiant išnaudoti miškų, kaip anglies dioksido absorbento, potencialą, labai svarbu ne tik apželdinti ir atkurti, bet ir aktyviai tvarkyti, naudoti ir atnaujinti miškus. 3.5.
Miškų vaidmuo anglies dioksido saugojime taip pat yra daugialypis, nes anglies dioksidas kaupiasi ne tik medžiuose ir dirvožemyje, bet ir medienos gaminiuose.
Medienos gaminiai, kurių naudojimo trukmė yra ilga, pavyzdžiui, pastatai ir aukštos kokybės baldai, šiuo požiūriu yra veiksmingiausi.
Trumpaamžiuose miško produktuose anglies dioksido kiekis taip pat išlieka, jeigu jie yra perdirbami.
Be to, kai iš miško gaunamos atsinaujinančiosios žaliavos naudojamos iškastiniam kurui pakeisti, išvengiama anglies dioksido išsiskyrimo iš saugomų iškastinių žaliavų. 3.6.
EESRK taip pat ragina visapusiškai spręsti klimato kaitos poveikio miškams ir būtinybės prie jos prisitaikyti klausimą, nes dėl klimato atšilimo keičiasi medžių ir visų organizmų gyvavimo sąlygos, taip pat miškuose daugėja stichinių nelaimių, kurias sukelia dažnėjančios sausros, gaisrai, audros ir kenkėjai.
Kita vertus, miškai padeda prisitaikyti prie klimato kaitos, nes užtikrina apsaugą nuo erozijos, nuošliaužų ir potvynių. 3.7.
Miškai, įskaitant tvarkomus miškus, taip pat yra labai svarbūs biologinei įvairovei, nes juose telkiasi dauguma sausumos biologinės įvairovės buveinių.
Biologinė įvairovė gali būti išsaugota įvairiais būdais: apsaugant nykstančias rūšis, kuriant saugomas teritorijas, kuriose žmogaus veikla būtų ribojama ar apskritai draudžiama, arba įgyvendinant miškotvarkos praktiką, kuri leistų išsaugoti biologinę įvairovę ir tuo pačiu naudoti miškus socialiniais ir ekonominiais tikslais. 3.8.
Atsižvelgdamas į tai, kad dauguma miškų yra tvarkomi, EESRK pabrėžia integruoto požiūrio į miškotvarką ir biologinės įvairovės apsaugą svarbą, nes tai leidžia derinti įvairias miškų funkcijas.
Komitetas pripažįsta, kad miškų savininkai taiko rinka grindžiamas savanoriškas biologinės įvairovės apsaugos ir anglies dioksido sekvestracijos priemones ir pritaria tokių priemonių kreditavimo sistemų žvalgymui ir plėtojimui. 3.9.
Miškų anglies dioksido sekvestracijos pajėgumai ir biologinė įvairovė valstybėse narėse labai skiriasi.
Skirtumai iš dalies susiję su skirtingomis gamtinėmis sąlygomis ir iš dalies atsiranda dėl miškotvarkos ypatumų ir ilgalaikio miškų naudojimo.
Todėl poreikis saugoti ir atkurti miškus visoje ES taip pat skiriasi, ir tai turi būti pripažinta nustatant, kuriuos miškus reikia atkurti ar saugoti. 3.10.
EESRK ragina tęsti mokslinius tyrimus, susijusius su fiziniais, cheminiais ir biologiniais procesais miškuose ir klimato kaitos, miškų ekosistemų ir žmogaus veiklos sąsajomis, siekiant užtikrinti, kad miškotvarkos praktika būtų grindžiama patikimu mokslu.
Taip pat svarbu sistemingai stebėti miškų būklės duomenis ir jais dalytis, visapusiškai naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis ir sistemomis, kartu užtikrinant tinkamą duomenų apsaugą ir patikimumą. 3.11.
EESRK pritaria iniciatyvai pasodinti 3 milijardus medžių kaip praktiniam parodomajam projektui, apimančiam tinkamą teritorijų ir rūšių planavimą, žmogiškųjų ir finansinių išteklių paskirstymą, sodinimą, valdymą ir atidžią pokyčių bei rezultatų stebėseną.
Šiuo miško įveisimu neturi būti konkuruojama su žemės naudojimu maisto gamybai ar nepaisoma poreikio kai kur išsaugoti atvirą kraštovaizdį.
(2) (3) (4)
https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020 http://www.fao.org/state-of-forests/en/ https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies