C 152/162
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
išnaudoti Socialinio klimato fondo ir kitų turimų finansinių išteklių sinergiją ir ja kuo veiksmingiau naudotis.
Kartu Socialinio klimato fondo įsteigimą reikia vertinti atsižvelgiant į visą pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį.
3.3.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad numatytos kovos su klimato kaita priemonės ir jų poveikis gali dar labiau padidinti esamą nelygybę.
EESRK ragina Komisiją, Tarybą ir Parlamentą klimato kaitos švelninimo priemones rengti vadovaujantis teisingos pertvarkos principu.
3.4.
Priemonės ir žingsniai siekiant pertvarkos, numatyti pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje, sukels didžiulius pokyčius, tačiau juos įgyvendinant reikia atsižvelgti į atskirų valstybių narių socialinę ir ekonominę padėtį.
Priešingu atveju visuomenė gali nepritarti šioms priemonėms.
Valstybių narių lygmeniu jau dabar reikia aptarti priemonių rinkinį papildysiančias priemones ir jas įgyvendinti.
Norint pasiekti teisingą ekologinę transformaciją, šiuo atveju dėmesys turi būti skiriamas teisingai pertvarkai visiems žmonėms.
3.5.
Fondo lėšos sudarys 72,2 mlrd. EUR 2025–2032 m., panaudojant 25 % ATLPS pajamų iš transporto ir pastatų sektorių.
Palyginti su tokio ATLPS išplėtimo iššūkiais, ši suma yra labai nedidelė.
EESRK mano, kad didesnis anglies dioksido apmokestinimas bet kuriuo atveju yra skirtas ne padidinti pajamas, o nukreipti rinką į mažataršių technologijų naudojimą.
Todėl yra svarių argumentų, kodėl Komisija ir valstybės narės turėtų numatyti papildomų finansinių išteklių.
Be to, 2032 m. terminas neatrodo galutinis.
3.6.
Kai kurie suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius, atstovaujančius darbdaviams ir darbuotojams, skeptiškai ir net neigiamai vertina apyvartinių taršos leidimų prekybos išplėtimą apimant pastatus ir kelių transportą, nurodydami tikėtiną socialinį ir ekonominį poveikį – šildymo ir kuro kainų padidėjimą finansiškai silpnesniems namų ūkiams, vidutinėms, mažoms ir labai mažoms įmonėms ir transporto naudotojams.
Reikia bet kokia kaina vengti gyventojų nepritarimo Europos klimato politikai ir plataus masto protestų, tokie kaip „geltonųjų liemenių“ judėjimas.
Šiuo atžvilgiu Komisija turėtų nuodugniai išnagrinėti savo planus.
3.7.
EESRK apgailestauja dėl to, kad Komisija neišanalizavo pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio poveikio atskiroms valstybėms narėms ir skirtingiems sektoriams.
Komitetas mano, kad būtų buvę verta atlikti konkretų Socialinio klimato fondo kūrimo poveikio vertinimą.
3.8.
Mažas pajamas gaunantys namų ūkiai jau susiduria su skirtingais dabartinės sistemos keliamais sunkumais ir be trumpalaikės paramos, jiems reikalingi ilgalaikiai ir todėl tvarūs sprendimai.
EESRK nuomone, ES reikia tvirto ES lygmens finansavimo, kuriuo būtų sumažinamas socialinis ir ekonominis kovos su klimato kaita priemonių poveikis ir užtikrinama teisinga pertvarka.
Todėl, EESRK nuomone, Socialinio klimato fondo įsteigimas ES lygmeniu taip pat yra iš esmės būtinas ir jis neturėtų būti siejamas su ATLPS įvedimu pastatų ir transporto sektoriams.
Ypač remiantis Europos klimato fondo atliktu tyrimu (7), kuriame teigiama, kad „naudojant vien išplėstą ATLPS nebūtų reikšmingai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis, kokio reikia kelių transporto ir pastatų sektoriams“.
3.9.
EESRK iš esmės pritaria siūlomo Socialinio klimato fondo įsteigimui, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jo finansavimas priklauso nuo prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos įvedimo pastatų ir transporto sektoriams (26 straipsnis).
Būstas ir judumas yra būtinieji poreikiai, todėl jų teikimas yra visuotinės svarbos paslaugų dalis.
EESRK nuogąstauja, kad apyvartinių taršos leidimų sistemos taikymo pastatams ir transportui išlaidos gali būti didesnės už pageidaujamą naudą ir paskatinti nekontroliuojamus ir dėl to egzistencijai itin grėsmingus kainų šuolius.
Todėl EESRK apskritai kritiškai vertina Socialinio klimato fondo susiejimą su ATLPS įvedimu pastatams ir transportui ir palankiai vertintų specialią ES biudžeto eilutę, skirtą socialiniam žaliosios pertvarkos poveikiui.
Veikiau reikėtų siekti, kad Socialinis klimato fondas iš principo būtų kuriamas ES lygmeniu.
3.10.
Viena vertus, iš Fondo gali būti mokamos socialinės kompensacijos, kita vertus – juo užtikrinamos paskatos elektromobiliams, investicijos į įkrovimo infrastruktūrą ir pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą.
Tačiau reikėtų atsižvelgti į mažas pajamas gaunančių namų ūkių poreikius, o su judumo elektrifikavimu susijusios priemonės turėtų būti visa apimančios ir orientuotos į ateitį, kad mažas pajamas gaunantys namų ūkiai galėtų naudotis e. judumu mieste arba naujais verslo modeliais, kaip antai dalijimasis automobiliu.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad skatinant netaršų
(7)
„Europos klimato fondas Decarbonising European transport and heating fuels – Is the ES ETS the right tool?“ https://europeanclimate.org/ wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.