C 152/156
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
3.4.
ATLPS pajamų reinvestavimas 3.4.1.
Iš ATLPS gautos pajamos turi būti investuojamos į šį sektorių siekiant remti sektoriaus tvarumą socialiniu ir aplinkosauginiu požiūriu ir teisingą pertvarką.
Gerai žinoma, kad siekiant anglies dioksido poveikio neutralumo aviacijos sektoriuje reikės didelių investicijų, o apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema suteikia galimybę užtikrinti tam būtinas investicijas.
Šiomis investicijomis turėtų būti siekiama didinti tvarių aviacijos degalų prieinamumą ir naudojimą, taip pat mažinti jų sąnaudas, kad naudotojai galėtų išlaikyti pelningumą ir kartu mažinti anglies dioksido išmetimą sektoriuje.
3.4.2.
EESRK palankiai vertina Komisijos nustatytus plataus užmojo tikslus, susijusius su pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio aviacijos aspektais, ir remia tolesnį tvarios aviacijos priemonių plėtojimą tiek persvarstant Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą reglamentuojančią direktyvą, tiek pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo užtikrinamos vienodos sąlygos tvariai aviacijai.
Šie du pasiūlymai papildo vienas kitą, todėl iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gautos pajamos turėtų padėti siekti jų tikslų.
Dėl šios priežasties ATLPS pajamos turėtų būti naudojamos siekiant skatinti prieigą prie tvarių aviacijos degalų ir sumažinti jų sąnaudas visoje EEE.
Be to, iš ATLPS pajamų būtų galima teikti finansinę pagalbą oro uostams, degalų tiekėjams ir antžemines paslaugas teikiančioms bendrovėms, kad jos galėtų pereiti prie naujų tvarių aviacijos degalų prieinamumo aerodromuose reikalavimų.
3.4.3.
Pajamos taip pat turėtų būti reinvestuojamos į plėtros projektus, kurie dar labiau sumažins aviacijos poveikį aplinkai.
Technologijos, pavyzdžiui, vandenilis, yra galimybė laikui bėgant sumažinti aviacijos poveikį.
Tačiau tokia technologija yra pernelyg brangi ir vis dar toli gražu nepasiekiama rinkoje, nors investicijos į vandenilio projektus ir kitus alternatyvius degalus ilgainiui padės mažinti sąnaudas ir didinti jų naudojimą.
3.4.4.
Pajamomis taip pat turi būti remiama teisinga pertvarka aviacijos pramonės darbuotojams, kurie patyrė neigiamą klimato kaitos poveikį.
Manoma, kad vystantis technologijoms tam tikra aviacijos infrastruktūra ilgainiui išnyks.
Šie darbuotojai gali likti be darbo, todėl prireiks perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo galimybių, kad šiems darbuotojams būtų galima pasiūlyti naujas ekologiškas ir tvarias darbo vietas.
Šiam tikslui įgyvendinti turėtų būti sukurtas aviacijos socialinis fondas, kuris sudarytų sąlygas aviacijos sektoriaus darbuotojų mokymui ir perkvalifikavimui.
Tokį fondą galėtų valdyti Europos Komisija, padedama tiek darbdavių, tiek profesinių sąjungų.
3.4.5.
Be fondo, Komisija turėtų bendradarbiauti su Europos darbo tarybomis (EDT), sektorių socialinio dialogo komitetais ir kitais bendrais forumais, pavyzdžiui, dalyvauti Aviacijos apskritojo stalo diskusijose, dėl tolesnio persvarstytos ATLPS poveikio visą jos įgyvendinimo laikotarpį.
Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas socialiniam dialogui su darbuotojais siekiant suprasti jų poreikius bei problemas, susijusias su tvaria aviacija ir teisinga pertvarka šiame sektoriuje.
3.5.
Įvairiarūšio transporto plėtra 3.5.1.
Įvairiarūšis transportas yra paprastas ir ekonomiškai efektyvus būdas nedelsiant sumažinti transporto poveikį klimatui.
Šiandien daugelis oro transporto bendrovių jau leidžia keleiviams įsigyti įvairiarūšio transporto bilietus, visų pirma pagal susitarimus su geležinkelių operatoriais.
Tokie susitarimai leidžia apskritai sumažinti skrydžių skaičių, tačiau taip pat skatina veiksmingai naudoti tvarų masinį transportą.
3.5.2.
Pasiūlymu operatoriai turėtų būti skatinami savo pagrindiniuose uostuose plėtoti įvairiarūšio transporto tinklus, kad būtų galima plėstis į didesnį tinklą, kartu mažinant nereikalingų itin trumpų skrydžių skaičių.
Tai būtų galima paskatinti padidinus nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių kitose oro transporto bendrovės tinklo vietose skrendant į tas zonas, kuriose nėra patogių geležinkelio jungčių, kai oro transporto bendrovės maršrutus perkelia į neaviacines transporto rūšis.
3.6.
Regioninis susisiekimas 3.6.1.
Nesant alternatyvios transporto rūšies, kyla pavojus, kad dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gali sumažėti susisiekimas su atokiais Europos regionais.
Labai svarbu, kad bet kokie veiksmai, kurių imamasi, nekeltų grėsmės susisiekimui su periferiniais Europos regionais ir valstybėmis narėmis.
3.6.2.
Periferiniai regionai yra priklausomi nuo aviacijos, kad būtų užtikrintas jų susisiekimas ir ekonominė plėtra.
Jų priklausomybę lemia atokumas, mažumas, izoliuotumas ir didelė priklausomybė nuo sujungiamumo su žemynu prekių, paslaugų prieinamumo, junglumo ir teritorinės sanglaudos srityse.