2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/153
1.4.
Finansiniai tarpininkai neturėtų būti įtraukti į ES ATLPS prekybos sistemą, kad prekyba apyvartiniais taršos leidimais būtų leidžiama tik įmonėms, kurių gamybos procesuose išmetamas anglies dioksidas.
Taip siekiama pašalinti bet kokią spekuliacijos riziką, be to, panašaus požiūrio laikosi ir Kinija, kurioje finansų įstaigoms draudžiama dalyvauti jos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje. 1.5.
Didžioji dalis ne EEE eismo srauto vyksta per EEE arba už jos ribų esančius centrinius oro transporto mazgus.
Šiuo metu dauguma keleivių, norėdami skristi už EEE ribų, turi keletą galimybių: jie gali naudotis transporto mazgais tiek EEE, tiek už jos ribų.
Tačiau padidėjus apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos sąnaudoms kyla nemažas pavojus, kad EEE veiklos vykdytojai nukentės, jei už EEE ribų įsikūrę transporto mazgai siūlys pigesnes paslaugas.
Norint tam pasipriešinti, nemokamų ATLPS apyvartinių taršos leidimų paskirstymas turi būti pakeistas tiksliniu kovos su nepalankiomis konkurencinėmis sąlygomis mechanizmu, kad būtų apsaugotos Europos oro transporto bendrovės ir Europos oro transporto mazgai. 1.6.
ES turi skatinti platesnio užmojo ir vienodesnį pasaulinį reguliavimą dėl anglies dioksido kainų nustatymo ir turi turėti įgaliojimus dėl to derėtis pasauliniu lygmeniu.
Be visuotinių įgaliojimų, siūlome taikyti vieną arba abu šiuos mechanizmus, kad būtų užtikrintas sąžiningas ir tvarus ATLPS įgyvendinimas ir remiamas platesnis taikymo pagrindas trumpuoju laikotarpiu: a) nustatyti pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą; b) nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo sistemą pakeisti tiksline apsauga nuo nesąžiningos konkurencijos. 1.7.
Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema turėtų padėti pereiti prie tvaresnių transporto rūšių, įskaitant aviacijos sektorių, todėl turėtų būti skatinama mažinti verslo aviacijos naudojimą.
Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema turėtų skatinti naudoti tvarų masinį transportą ir taip priversti verslo lėktuvų naudotojus mokėti didesnius mokesčius. 1.8.
Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pajamos turėtų būti investuojamos į plėtros projektus, kuriais būtų toliau mažinamas aviacijos poveikis aplinkai, remiant išlaidų mažinimą ir didesnį tvarių aviacijos degalų naudojimą.
Ji taip pat turėtų padėti oro uostams, degalų tiekėjams ir antžeminių paslaugų teikėjams pereiti prie naujų tvarių aviacijos degalų naudojimo Europos oro uostuose taisyklių, nustatytų pasiūlymu „ReFuelEU“.
Pajamomis taip pat turi būti remiama teisinga pertvarka aviacijos pramonės darbuotojams, kuriuos neigiamai paveikė klimato kaita.
Šiam tikslui įgyvendinti turėtų būti sukurtas aviacijos socialinis fondas, kuris sudarytų sąlygas aviacijos sektoriaus darbuotojų mokymui ir perkvalifikavimui.
Tokį fondą galėtų valdyti Europos Komisija, padedama tiek darbdavių, tiek profesinių sąjungų. 1.9.
Pasitelkus ATLPS, pasiūlymas turėtų paskatinti operatorius plėtoti intermodalinio transporto tinklus pagrindiniuose oro transporto mazguose, kad būtų galima plėstis į didesnį paskirties vietų tinklą, taip pat sumažinti nereikalingų itin trumpų skrydžių skaičių.
Tai būtų galima padaryti padidinus nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių kitose oro transporto bendrovės tinklo vietose iki vietovių, kuriose nėra patogių geležinkelio jungčių. 1.10.
ES turėtų bendradarbiauti su Europos darbo tarybomis (EDT), sektorių socialinio dialogo komitetais ir kitais bendrais forumais, pavyzdžiui, dalyvauti Aviacijos apskritojo stalo diskusijose, dėl tolesnio persvarstytos ATLPS poveikio visą jos įgyvendinimo laikotarpį.
Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas socialiniam dialogui su darbuotojais ir tam, kad būtų suprantami jų poreikiai bei problemos, susijusios su tvaria aviacija. 1.11.
Reikėtų išlaikyti specialų atokiausių ES regionų statusą ir tokiems regionams netaikyti ATLPS pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį šiuose regionuose leidžiama nukrypti nuo ES teisės taikymo.
2.
Bendrosios pastabos 2.1.
Palankiai vertiname Komisijos iniciatyvą, kuria dėl aviacijos sektoriaus indėlio siekiant Sąjungos ekonomikos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB.
Nors aviacijos sektorius nėra didžiausias išmetamųjų teršalų šaltinis visuomenėje ir net transporto sektoriuje, jis ir visi jo suinteresuotieji subjektai turi prisidėti prie tvarios aviacijos pramonės kūrimo ir mūsų klimato tikslų, nustatytų Paryžiaus susitarime ir pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje, įgyvendinimo. 2.2.
Tokiomis iniciatyvomis, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu ir socialiniu dialogu gali būti sušvelninta daugelis socialinių ir ekonominių grėsmių aviacijos sektoriaus darbuotojams, tad palankiai vertintume Komisijos pastangas užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai, visų pirma profesinės sąjungos ir Europos darbo tarybos, dalyvautų sprendžiant klimato kaitos ir teisingos pertvarkos klausimus visu šio pasiūlymo įgyvendinimo laikotarpiu, taip pat ir būsimame darbe tvarios aviacijos srityje.