LT
C 152/146
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
1.5.
EESRK mano, kad remiantis pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisėkūros priemonių rinkiniu, iniciatyva „FuelEU Maritime“ turi būti užtikrinama tiekimo, paskirstymo ir paklausos sinergija, nuoseklumas ir suderinamumas.
Tačiau Reglamento „FuelEU“ projekte šiuo metu skatinama naudoti konkrečių rūšių mažo anglies dioksido kiekio kurą, iš anksto neįvertinus jų visuotinio prieinamumo ir kainos, nors turėtų būti leidžiama naudoti visus alternatyviuosius degalus.
Taip galiausiai gali būti iškraipyta konkurencija, nors šių degalų prieinamumas šiuo metu ir netolimoje ateityje yra mažas.
Kadangi už atsinaujinančiųjų alternatyviųjų degalų kūrimą ir prieinamumą atsakingi kuro tiekėjai, reikėtų skatinti naudoti švaresnį kurą.
Šiam tikslui įgyvendinti būtina panaikinti iškastinio ir alternatyviojo kuro kainų atotrūkį, o švaresnis kuras turi tapti įperkamesnis ir plačiau prieinamas.
Reikia dėti pastangas, įtraukiant visus jūrų vertės grandinės subjektus, visų pirma kuro gamybos ir energijos tiekėjus, variklių gamintojus, taip pat uostus, frachtuotojus ir visuose sektoriuose dirbančių darbuotojų atstovus.
Įgyvendinus šiuos tikslus gali padidėti alternatyviųjų degalų paklausa, kaip numatyta Reglamente „FuelEU“.
2.
Įžanga 2.1.
EESRK mano, kad laivyba daro poveikį visai tiekimo grandinei, nes beveik 90 % pasaulio prekių gabenama jūra.
Be to, ES laivyba pasaulyje yra strateginė vertybė, leidžianti ES išsaugoti savo geopolitinį nepriklausomumą ir didinti ekonominį ir pramoninį atsparumą bei suverenumą.
2019 m. maždaug 46 % ES išorės eksporto ir 56 % ES išorės importo prekių buvo gabenama jūra (Eurostatas, 2021 m.).
2.2.
ES kontroliuojamas laivynas siekia 810 mln. dedveito tonų.
Jį sudaro 23 400 laivų ir jis apima 39,5 % 2020 m. pasaulio laivyno.
Bendras laivybos ekonominis poveikis yra 149 mlrd. EUR įnašas į ES BVP ir apima maždaug 2 mln. darbo vietų.
Verta pažymėti, kad už kiekvieną laivybos pramonėje sukuriamą 1 mln.
EUR BVP dar 1,8 mln.
EUR BVP sukuriama kitose ES ekonomikos srityse (2).
Naujausiais duomenimis (3), bendra laivybos išmetamų teršalų dalis pasauliniame antropogeninės kilmės ŠESD kiekyje padidėjo nuo 2,76 % 2012 m. iki 2,89 % 2018 m.
2.3.
EESRK pripažįsta, kad Europos laivyba yra įsipareigojusi užtikrinti jūrų saugumą ir jūrų aplinkos apsaugą, taip prisidėdama prie tarptautinių ir ES pastangų mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro.
Be to, EESRK pripažįsta, kad Europos laivyba deda pastangas atremti šiuos iššūkius ir yra įsipareigojusi imtis iniciatyvos ekologiškos laivybos srityje.
2.4.
Reglamente „FuelEU Maritime“ nustatyti standartai, pagal kuriuos siekiama laipsniškai sumažinti ES uostuose prisišvartavusiuose, į juos atvykstančiuose ir iš jų išvykstančiuose laivuose sunaudojamam kurui tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis vidutinį intensyvumą.
Nesilaikant šių standartų laivybos bendrovėms bus skiriamos administracinės baudos, kurios tariamai bus naudojamos projektams remti, o jais bus siekiama jūrų sektoriuje paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimą, ypač biokurą.
Šis pasiūlymas vienašališkai bus taikomas ir tarptautinei laivybai, nes jo taikymo sritis yra identiška pasiūlymo dėl ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) taikymo sričiai (4).
Juo taip pat įgaliojama naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą, kuria po 2030 m. sausio 1 d. galės naudotis dviejų tipų laivai – keleiviniai ir konteinervežiai.
2.5.
EESRK pažymi, kad pasiūlyme dėl Reglamento „FuelEU Maritime“ projekto, kaip numatyta pagal principą „teršėjas moka“, pripažintas struktūrinis laivo frachtuotojo, kuris yra atsakingas už laivo kuro, maršruto ir greičio pasirinkimą, vaidmuo ir susijusios sunaudojamo kuro sąnaudos (6 konstatuojamoji dalis).
Tai yra teigiamas dalykas.
Tačiau frachtuotojų atskaitomybės pripažinimas yra svarbi nuostata svarstymams, kurie vyks kitame reglamentavimo proceso etape ir prie kurių taip pat prisidės Europos Parlamentas ir ES Taryba.
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
Žaliojo kurso ir plataus užmojo pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisėkūros priemonių rinkinio tikslai dėl anglies dioksido poveikio klimatui neutralumo yra pageidautini atsižvelgiant į pastangas žalinti ir galiausiai sumažinti jūrų sektoriaus (ir kitų sektorių) priklausomybę nuo iškastinio kuro, kartu pripažįstant socialinį šio perėjimo aspektą siekiant užtikrinti plačiosios visuomenės interesus.
Kitaip tariant, šis energijos transformacijos ir pereinamojo laikotarpio procesas, kuriuo siekiama sumažinti laivybos priklausomybę nuo iškastinio kuro, gali būti sėkmingas tik tuo atveju, jei jam pritars ir jį rems visuomenė, o laivybos srityje ir kituose sektoriuose taikomi darbo metodai bus apsaugoti.
Tai galima pasiekti tik pasitelkus konkrečias priemones, kaip antai naujų darbo vietų kūrimą, geresnę visuomenės sveikatą ir geresnes klimato kaitos švelninimo priemones, skirtas klimato srities veiksmams ir aplinkos apsaugai užtikrinti.
Reikia dėti pastangas,
(2) (3) (4)
Europos laivų savininkų asociacija, 2021 m.
Ketvirtasis IMO ŠESD tyrimas, 2020 m.
COM(2021) 551 final.