C 152/132
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 6
4.11.
Kalbant apie „elektros energijos pirkimo sutartis“ (15 straipsnis), su finansine parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms susietos gairės turėtų paskatinti sėkmingą šios priemonės panaudojimą, kuris padėtų užtikrinti ilgalaikį žaliosios elektros energijos pardavimo kainų matomumą.
Paprastai ši iniciatyva rodo poreikį stiprinti šio sektoriaus subjektų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, siekiant suteikti ekonominės veiklos vykdytojams ilgalaikę viziją.
4.12.
Kita EESRK palankiai vertinama iniciatyva yra valstybių narių prievolė pradėti bandomąjį tarpvalstybinio bendradarbiavimo etapą, per trejus ateinančius metus įgyvendinant bandomąjį projektą.
Vis dėlto EESRK norėtų gauti paaiškinimų dėl to, kokiu būdu turėtų vykti toks bendradarbiavimas.
Jis, be kita ko, kelia klausimą, kokios administracinės procedūros turėtų būti vykdomos įgyvendinant tokią iniciatyvą, ir ragina Europos Komisiją padėti valstybėms narėms (išversti procedūros dokumentus ir pan.), kad jos galėtų laikytis nustatyto termino.
4.13.
EESRK nuomone, atėjo laikas svarstyti klausimą dėl ES elektros rinkos reguliavimo institucijos reikalingumo.
Siekiant tinkamai pasirengti šiai svarbiai pozicijai, metas pradėti konceptualią sistemos planavimo veiklą, pagal kurią būtų prognozuojamas didėjantis energijos poreikis pagal sritis ir rūšis, taip pat vertinami energijos rūšių pokyčiai.
4.14.
EESRK taip pat remia 9 straipsnio 7a dalyje išdėstytą iniciatyvą, kuria siekiama, kad valstybės narės bendrai planuotų erdvę pagal atitinkamų jūrų baseinus siekiant geriau panaudoti atsinaujinančiuosius jūrų išteklius.
Toks požiūris padės kuo geriau išnaudoti kiekvienos jūros baseino potencialą ir, in fine, pasiekti tikslą sujungti valstybių elektros tinklus.
Taip pat sveikintinas vieno langelio principo įgyvendinimas ir tai turėtų tapti proga remtis įvairiose valstybėse narėse sukaupta gerąja praktika siekiant sutrumpinti tam tikro projekto įgyvendinimo laiką.
Nustatant visą iki 2030, 2040 ir 2050 m. pagamintinos energijos kiekį kiekviename jūros baseine taip pat turėtų atsirasti galimybė geriau atsižvelgti į jūros vėjo jėgainių potencialą kiekvienoje valstybėje narėje bei padėti geriau jį išnaudoti.
Kadangi vis daugėja tarpvalstybinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių panaudojimo projektų, ypač susijusių su jūros vėjo energijos panaudojimu, EESRK ragina Europos Komisiją atnaujinti diskusiją dėl ES elektros energijos perdavimo sistemos operatoriaus, nes tai būtų tinkamiausias elektros energijos srautų valdymo tikruoju laiku užtikrinimo lygmuo.
Galiausiai teisėtumo požiūriu šiuo lygmeniu geriausiai užtikrinamas rinkos pasiūlos ir paklausos mechanizmų koordinavimas, kartu užtikrinant sistemos saugumą, kuris vis labiau reikalingas turint omenyje didėjantį į rinką patenkančios atsinaujinančiųjų išteklių energijos srautą.
4.15.
EESRK ne kartą pabrėžė, kad būtina kurti naujas rinkos grandis, kuriose energijos gamybos ir vartojimo mastas būtų derinamas mikrolygmeniu.
Tokia struktūra padėtų į energetikos sistemą įtraukti mažesnius kaupimo įtaisus.
Pavyzdžiui, elektromobilumo augimui turėtų būti naudinga baterijų funkcija, leidžianti užtikrinti išmanųjį įkrovimą ir vietinius energijos kaupimo pajėgumus.
Tačiau pasiūlyme dėl peržiūros ši tema neaptarta.
4.16.
Švarios energijos dokumentų rinkinyje ypač daug dėmesio skiriama savo pasigamintos energijos vartojimui ir piliečių energetikos bendruomenėms.
Šie mechanizmai yra galingi veiksniai skatinant piliečių asmeninį įsitraukimą į energetikos pertvarką ir tapimą sąmoningais, visaverčiais jos dalyviais bei stiprinant decentralizuotą energetikos struktūrą, kuri yra naudinga tiek ekonomikai, tiek visuomenei.
Kaip Europos Komisija pabrėžė vertindama nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės nepakankamai atsižvelgia į energetinio pilietiškumo potencialą, o tai prieštarauja vienam iš 4-ojo energetikos dokumentų rinkinio pagrindų.
Siekiant įgyvendinti Švarios energijos dokumentų rinkinyje ir energetikos sąjungos nustatytus tikslus, reikia skubiai išaiškinti taikytinas taisykles, ypač susijusias su dalijimusi energija, matavimu iš gauto energijos kiekio atimant į tinklą patiektą energiją, energijos tarpusavio pardavimu ir panašiomis koncepcijomis.
EESRK yra nusivylęs dėl to, kad pasiūlyme dėl peržiūros nebandoma patobulinti šių aspektų reglamentavimo.
Tai dar svarbiau turint omenyje tai, kad pasiūlyme peržiūrėti valstybės pagalbos klimatui, energetikai ir aplinkos apsaugai gaires nustatyta daug žemesnė prievolės teikti pagalbą ir nustatyti pagalbos dydį konkurso tvarka išimčių riba.
4.17.
EESRK iš principo remia tai, kad Komisijos pasiūlyme valstybės narės raginamos atsižvelgti į „nacionalinių miškų anglies dioksido absorbentų ir ekosistemų išlaikymą“, taip pat į žiedinės ekonomikos ir „pakopinio biomasės naudojimo“ principus.
Tai reiškia, kad bioenergetikoje pirmenybę reikia teikti medienos atliekų, kaip antai smulkių šakelių, kelmų ir kitų pramonės atliekų bei perdirbtos medienos produktų, naudojimui.
Todėl prasminga pakartotinai įvertinti bioenergetikos jėgainėms teikiamą paramą šioje srityje, turint omenyje, kad lentpjūvėse ir medienos plaušieną naudojančiose įmonėse susidarančios atliekos yra energijos ištekliai.
Be to, kaip nurodyta pasiūlyme, pagrįsta biologinės kilmės biodegalus sugrąžinti į transporto sektorius, kuriuos sudėtinga elektrifikuoti, kaip antai jūrų transportą, tolimąjį susisiekimą ar oro transportą.
Šiuo požiūriu taip pat reikėtų atsižvelgti į prieinamumo ir kainos problemas.
Siekiant įgyvendinti šią idėją, 25 straipsnyje aptariant taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo mažinimo priemonę biologinės kilmės biodegalai atskirti nuo atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos.
Taigi pirmenybė teikiama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijai ir transporto sektoriuje naudojamiems iš atliekų gaminamiems biodegalams.
Dėl to daromas vis didesnis spaudimas mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro vykdant tiesioginę elektrifikaciją.