2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/129
— teikiant finansavimą per savivaldybes, kad piliečiai nebūtų priklausomi nuo pramonės subjektų.
Labai svarbu pašalinti biurokratines kliūtis ir užtikrinti, kad finansavimas pasiektų numatytą visuomenės grupę (pvz., jaunimo vadovaujamas visuomenines organizacijas ir jaunimo vadovaujamas vietos organizacijas), aiškiau išdėstant pareigas, kurios ateityje gali tekti gaminantiems vartotojams.
Šiuo atveju pirmenybė turi būti teikiama teisiniam stabilumui, nes vartotojams turi būti užtikrinta galimybė gauti finansinę ir praktinę paramą, kad jie būtų skatinami imtis veiksmų ir tapti gaminančiais vartotojais.
EESRK nuomone, kai aptariama teisėkūros priemonė bus peržiūrėta, ji neturėtų būti atnaujinama iki 2030 m. siekiant užtikrinti teisinį stabilumą, kuris reikalingas visiems šio sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams plačiąja prasme, kaip nurodoma 3.1 punkte.
3.3.
Nors teisinga labiau stengtis dinamiškai naudoti jūros vėją, kaip numatyta atitinkamoje strategijoje, būsimoje ES energetikos sistemoje kur kas svarbesnį vaidmenį turi atlikti sausumos vėjo ir fotovoltinės elektrinės.
EESRK kyla klausimų dėl trūkstamo visapusiško požiūrio, todėl jis ragina Komisiją priimti regioninės decentralizavimo politikos strategiją.
Prosumerizmas negali klestėti be regionų ir vietos lygmens paramos, o jai teikti reikalingos ne tik techninės bei finansinės priemonės, bet ir teritorijos ypatumų išmanymas, padedantis sutaupyti daug laiko.
Šiam lygmeniui būdingas artimumas piliečiams ir vietos subjektams pateisina papildomų galių suteikimą jam, siekiant direktyvoje nustatytų tikslų.
Galiausiai įgyvendinant šią strategiją reikės apsvarstyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai ir tinkamam naudojimui reikalingų ypatingos svarbos išteklių ir medžiagų valdymą (gavybą, perdirbimą ir t. t.).
Priklausomybė nuo iškastinio kuro neturi virsti priklausomybe nuo ypatingos svarbos medžiagų.
b) Geriau panaudoti sinergiją 3.4.
Kadangi nuo ankstesnio išdėstymo nauja redakcija praėjo dar nedaug laiko, priimtos naujosios nuostatos dar neatskleidė viso savo poveikio.
Taigi, EESRK požiūriu, ši peržiūra turi padėti įgyvendinti du tikslus.
3.5.
Dabartinėje padėtyje, vadovaudamasi ES 2020 m. atskaitos scenarijumi, energijos vartojimo srityje Sąjunga turėtų šiek tiek daugiau nei 1 % viršyti dabartinį tikslą naudoti 32 % atsinaujinančiųjų išteklių energijos.
Atliekant peržiūrą visų pirma reikėtų padidinti šiuo metu nustatytus tikslus ir kartu įtraukti naujus tikslus, kad visame žemyne atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas išaugtų ne mažiau kaip 7 %.
3.6.
Antra, atliekant peržiūrą pagal „Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį“ reikia sustiprinti esamą šių taisyklių ir direktyvos sinergiją.
Be to, ši logika turi būti taikoma Europos Komisijos siūlomoms naujoms priemonėms, kaip antai Socialiniam klimato fondui ar pasienio anglies dioksido korekciniam mechanizmui.
Taigi įgyvendinant direktyvą gauta nauda gali būti visapusiška tik tuo atveju, jeigu naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius kartu bus įdiegta dalies importuojamo CO2 apskaita.
Pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo įdiegimas tam tikruose sektoriuose turi tapti proga sudaryti vienodas sąlygas ir šį klausimą reikia spręsti Europos mastu.
Tai, kad 25 straipsnyje nustatytas tikslas, kad atsinaujinančioji energija sudarytų bent 14 % transporto sektoriuje sunaudojamo galutinio energijos kiekio, pakeičiamas privalomu tikslu iki 2030 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumą 13 %, yra tinkamo sinergijos panaudojimo pavyzdys.
Tai padės nuosekliau derinti veiksmus su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos peržiūra ir CO2 standartų reglamentavimu.
Vis dėlto, remiantis Komisijos energetikos sistemos integravimo strategija (4), pirmenybė turėtų būti teikiama transporto sektoriaus elektrifikavimui, kai tai įmanoma ekonominiu ir technologiniu požiūriu.
Galiausiai šis pasiūlymas dėl peržiūros pateiktas rengiantis peržiūrėti Pastatų energinio naudingumo direktyvą, todėl tai turi būti proga parodyti didelį ryžtą imtis tolesnių veiksmų, susijusių su „Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu“, kuriuos numatyta pristatyti 2021 m. gruodžio 14 d.
c) Ekonomikos atsigavimas turi tapti akstinu aktyviai naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją 3.7.
Kadangi elektros energijos paklausa beveik pasiekė prieškrizinį lygį, atsigaunant ekonomikai buvo nustatytas jos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių šuolis iškastinio kuro naudojimo sąskaita (5).
Kad šis aplinkybių sutapimas ateityje pavirstų tikra tendencija, būtina sukurti teisingas energijos gamybos išteklių konkurencijos sąlygas.
Dėl to, visų pirma, reikia kuo skubiau panaikinti subsidijas iškastinio kuro naudojimui, kurioms 2018 m. visoje Europoje (6) skirta apie 50 mlrd. EUR (turint omenyje, kad į šį įvertį neįtraukta „netiesioginė“ subsidijų dalis).
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).
Europos Komisija, 2020 m. energetikos sąjungos būklės ataskaitos, parengtos pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, priedai.