2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/119
4.5.
Pandemijos krizė parodė, kad trūksta sveikatos priežiūros darbuotojų.
EESRK pakartoja, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jų darbo sąlygų gerinimui, įskaitant darbo užmokestį, švietimą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, užtikrinant aukščiausius įmanomus saugos standartus ir galimybę visų profesijų, įskaitant sveikatos sektorių, specialistams laisvai gyventi, judėti ir dirbti visoje ES (3).
Kadangi 76 % sveikatos priežiūros darbuotojų ir 84 % slaugytojų ES yra moterys, reikia lyčių požiūriu transformatyvios politikos, kad būtų šalinamos kliūtys, trukdančios įsidarbinti visą darbo dieną, sprendžiamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo klausimas, skatinamas darbuotojų išlaikymas šiame sektoriuje ir sudaromos sąlygos siekti profesinio tobulėjimo ir eiti vadovaujamas pareigas.
Reikėtų parengti specialias procedūras, kad kritinėse situacijose būtų galima greitai ir saugiai įdarbinti medicinos darbuotojus iš Europos Sąjungai nepriklausančių šalių.
4.6.
Kalbant apie 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginę programą, EESRK palankiai vertina tvirtą Europos Komisijos rekomendaciją valstybėms narėms pripažinti COVID-19 profesine liga, tačiau pabrėžia, kad reikia peržiūrėti šią rekomendaciją, kad į ją būtų įtraukti visi darbuotojai, kurie gali užsikrėsti neturėdami tinkamų apsaugos priemonių, įskaitant mobiliuosius darbuotojus ir darbuotojus migrantus, taip pat sezoninius darbuotojus, dirbančius nesaugiose darbo vietose ir gyvenančius antisanitarinėmis sąlygomis.
4.7.
EESRK atidžiai stebės, kaip diegiama Europos sveikatos sąjunga ir rekomenduoja atsižvelgti į gyvūnų sveikatos ir žmonių sveikatos ryšį.
Šis bendradarbiavimas taip pat pabrėžia faktą, kad dėl tarpvalstybinio pandemijų pobūdžio tik vieningi, gerai koordinuoti veiksmai gali būti veiksmingi ir sėkmingi, remiantis bendru pripažinimu.
4.8.
COVID-19 pandemijos metu Europoje požiūris į klinikinius tyrimus buvo fragmentiškas ir nekoordinuotas.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europos masto požiūris gali padėti racionalizuoti klinikinių tyrimų procedūras ir procesus, visų pirma naujų potencialių vaistų bandymus siekiant veiksmingų ir prieinamų gydymo būdų.
Šioje srityje sprendimas galėtų būti didelės apimties Europos klinikinių tyrimų platforma.
4.9.
Remiantis mokslinių tyrimų duomenimis ir naudojimosi sveikatos priežiūros paslaugomis statistika, COVID-19 krizė gali labai padidinti riziką psichologinei sveikatai, o tai savo ruožtu gali paskatinti ir psichosomatinių ligų vystymąsi.
Visų ES valstybių narių sveikatos sistemose būtina atsižvelgti į šį naują sergamumo reiškinį ir į vis dar nepakankamai ištirtą ilgalaikio COVID sindromo poveikį.
4.10.
Pandemijų prevencija, pasirengimas joms ir reagavimas į jas yra Europos prioritetai.
EESRK laikosi nuomonės, kad ES turėtų ir toliau nuosekliai ir pasauliniu mastu reaguoti į krizę, visų pirma taikydama priemonę COVAX, taip pat naujus potencialius vaistus ir gydymo būdus, ir stiprinti bei remti pasaulinę sveikatos saugumo struktūrą.
Ši veikla taip pat turi sustiprinti ES vaidmenį Pasaulio sveikatos organizacijoje.
Šiomis aplinkybėmis, visų pirma siekiant patenkinti neatidėliotinus besivystančių šalių poreikius, EESRK prašo Europos Komisijos surengti atviras diskusijas Europos lygmeniu dėl laikino TRIPS sutarties laisvanoriško netaikymo COVID-19 vakcinoms, gydymui ir testams, kad būtų galima padidinti pasaulinę vakcinų gamybą ir sumažinti išlaidas, kad žmonės visame pasaulyje galėtų vakcinomis naudotis.
4.11.
Kalbant apie pirmąsias patirtis, suformuluotas Europos Komisijos komunikate dėl sveikatos, EESRK mano, kad jame nekonstatuojama (ir tai yra skausminga nesėkmė), kad labai skiriasi intervencinių priemonių ir paslaugų, skirtų spaudimui sveikatos sektoriuje mažinti, prieinamumas ir neskiriama reikiamo dėmesio pažeidžiamoms grupėms: daugeliu atžvilgių COVID-19 krizė šį trūkumą tik dar labiau sustiprino.
Lygios galimybės naudotis paslaugomis ir jų prieinamumas turėtų būti ne tik vertinimo kriterijus – tai gali išgelbėti žmonių gyvybes.
5.
Socialiniai ir visuomenės aspektai 5.1.
2021 m. visoje Europoje moterų ir vyrų nelygybė išaugo, visų pirma nerimą keliančiu mastu padaugėjus smurto prieš moteris atvejų COVID-19 pandemijos metu.
Karantinas ir izoliavimo priemonės sudarė palankias sąlygas smurtautojams vykdyti prievartinę aukų kontrolę ir imtis fizinio, psichologinio ir seksualinio smurto prieš moteris ir mergaites, nes aukos turi mažiau galimybių ieškoti pagalbos.
Tai vadinama „šešėline pandemija“.
EESRK ragina Europos Komisiją nustatyti visapusišką visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos ir kovos su juo sistemą vadovaujantis feministiniu ir tarpsektoriniu požiūriu bei atsižvelgiant į lyčių aspektą, siekiant užtikrinti, kad kilus kitai sveikatos krizei būtų užkirstas kelias šešėlinei pandemijai.
(3)
OL C 286, 2021 7 16, p. 109.