2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/117
1.7.
Remdamasis keliomis nuomonėmis (1) ir socialinių teisių ramsčiu, EESRK pritaria ES ir valstybių narių lygmens priemonėms, kuriomis skatinamas sveikatos sistemų bendradarbiavimas atsižvelgiant į ES vertybes, pavyzdžiui, orumą ir sąžiningą konkurenciją, ir siekiama didesnės sveikatos ir socialinių sistemų konvergencijos. 1.8.
Pandemijos metu pastebėjome, kad būtina iki precedento neturinčio masto plėsti Europos ir valstybių veiklą siekiant padėti tiek atskiroms įmonėms, tiek pavieniams asmenims.
EESRK pabrėžia, kad svarbu pereiti nuo neatidėliotinų priemonių prie produktyvių investicijų siekiant įtraukaus ir tvaraus atsigavimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, taip pat siekiant išvengti pavojaus, kad fiskalinei ir pinigų politikai kils didelė infliacijos rizika, galinti nulemti stagfliaciją. 1.9.
EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pastangas remti nacionalines gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis kampanijas, bendradarbiaujant su Europos skaitmeninės žiniasklaidos stebėjimo centru (EDMO) ir Gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ekspertų grupe, tokiu būdu toliau prisidedant prie kovos su dezinformacija, įskaitant skiepijimo priešininkų skleidžiamą dezinformaciją, kuri kelia nepagrįstą baimę ir daro didelę žalą. 1.10.
Komitetas pritaria pastangoms stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir didinti Europos galią tarptautinėse institucijose.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks Europos padėties ir dalyvavimo tarptautinėse organizacijose silpnėjimas suteikia galimybių kitoms, ES nepriklausančioms šalims veikti Europos Sąjungos propaguojamoms vertybėms nepalankiu būdu.
2.
Bendrosios pastabos 2.1.
2020 m. pradžioje COVID-19 pandemija atskleidė kai kuriuos esamus sveikatos sektoriaus, daugelio valstybių ir ES institucijų, taip pat kai kurių ekonomikos sektorių veikimo sutrikimus.
Visa tai dar labiau padidino krizės rimtumą ir socialinį disbalansą. 2.2.
Komitetas palankiai vertina Europos Sąjungos ir jos institucijų sprendimą nuolat vertinti pandemijos metu vykstančius procesus, atsižvelgiant tiek į precedento neturinčią naštą sveikatos sistemoms, tiek į poveikį visai Europos Sąjungai.
Komisija pabrėžia, kad šis praėjęs laikotarpis taip pat turėtų būti vertinamas kaip ekstremalus demokratinio ir vieningo ES veikimo išbandymas. 2.3.
EESRK pripažįsta didžiules pastangas, dedamas įvairių ES institucijų, koordinuojančių pagalbą skiepijimui, nacionalinių institucijų, teikiančių socialinę apsaugą ir paramos programas, ir įmonių, kurios padarė viską, ką gali, kad apsaugotų savo darbuotojus ir veiklą ir kurios prisidėjo prie greito užimtumo ir būtiniausių produktų tiekimo normalizavimo.
Kartu pažymime, kad dar reikia daug nuveikti, kad darbo rinkoje būtų užtikrintas visiškas stabilumas ir pusiausvyra. 2.4.
EESRK pabrėžia, kad pirmoji ir pagrindinė mūsų išmokta pamoka yra ta, kad būtent per regioninio ir (arba) viršvalstybinio masto pandemijas turime bendradarbiauti Europos lygmeniu, kad ne tik rastume bendrų priemonių sveikatos klausimais, bet ir suvaldytume ekstremaliąją situaciją bei padėtume pereiti prie greito, bet įtraukaus ir tvaraus atsigavimo.
Komitetas palankiai vertina teigiamą Europos institucijų poziciją diegiant naujas ir inovatyvias finansines priemones, dėl kurių susitarta laikantis solidarumu ir bendrais interesais grindžiamo požiūrio. 2.5.
Blogiausia įmanoma situacija būtų kitos krizės protrūkis, kol situacija dar nėra visiškai stabili.
Todėl, Europos Komisijos požiūriu, svarbiausia veiksmų imtis jau dabar, kad ateityje būtų padidintas ekonominių, socialinių ir sveikatos sistemų atsparumas.
EESRK pritaria šiai strategijai ir būtinybei kritiškai vertinti įgytą patirtį bei stiprinti krizių valdymą Europos Sąjungoje. 2.6.
Europos Komisija įvardijo dešimt svarbių per pandemiją išmoktų pamokų, tačiau tik trumpai užsimena apie nevienodą krizės poveikį, kai „labiausiai nukentėjo pažeidžiamos grupės“ ir mažos bei vidutinės įmonės.
Rekomendacijose reikia kritiškai įvertinti į tai, kas padaryta iki šiol, kas pavyko gerai ir ką reikia patobulinti. 2.7.
Atsigaunant po krizės išryškėjo darbo jėgos trūkumas gyvybiškai svarbių „žemos kvalifikacijos“ profesijų srityje ir tai yra didžiulė problema.
Krizė taip pat atskleidė mūsų pažeidžiamumą dėl pasaulinių tiekimo grandinių susiskaidymo ir poreikį persvarstyti pramonės strategiją, susijusią su būtiniausių produktų gamyba.
(1)
OL C 13, 2016 1 15, p. 48, OL C 14, 2020 1 15, p.
1.