2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/109
3.14.
Kitas klausimas, kurį reikia spręsti, yra tas, kaip ne ES žaliųjų obligacijų emitentams sudaryti sąlygas patekti į ES kapitalo rinkas ir atvirkščiai, todėl reikia pasaulio mastu suderinti taksonomijas jurisdikcijose.
Atsižvelgiant į tai, svarbu remtis Tarptautine tvaraus finansavimo platforma kaip politikos formuotojų dialogo forumu, kurio bendras tikslas – padidinti privataus kapitalo, skiriamo aplinkos požiūriu tvarioms investicijoms, kiekį.
Galutinis šios platformos tikslas – palengvinti privataus kapitalo telkimą, nukreipiant jį į aplinkos požiūriu tvarias investicijas.
Todėl Tarptautinėje tvaraus finansavimo platformoje sudaromos sąlygos daugiašaliam politikos formuotojų dialogo forumui, siekiant padėti investuotojams nustatyti ir išnaudoti tvaraus investavimo galimybes, kurios iš tikrųjų padėtų siekti klimato ir aplinkos apsaugos tikslų.
Šiame forume turėtų būti diskutuojama ir susitariama dėl taksonomijų suderinimo.
3.15.
Kaip jau minėta, ESMA, kaip ES kapitalo rinkos priežiūros institucija, atliktų itin svarbų vaidmenį užtikrindama, kad siūlomi standartai būtų taikomi kuo pragmatiškai.
Tam ji turėtų ugdyti įgūdžius ir stiprinti savo, kaip ES žaliųjų obligacijų vertintojų prižiūrėtojos, gebėjimus.
Komisija nustato kvalifikacijos ir skaidrumo kriterijus, kurie yra tvirtas ESMA veiklos pagrindas.
Kadangi ESMA stiprina savo gebėjimus, mūsų nuomone, ji galėtų laiku padėti savo partneriams už ES ribų taikyti panašius standartus ir taip sudaryti palankesnes sąlygas ES investuotojams patekti į besiformuojančias rinkas.
3.16.
Kitas dalykas, kurį reikia apsvarstyti, yra tai, kad, norint pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio ES ekonomikos, reikės gerokai daugiau lėšų, nei numatyta pagal priemonę „Next Generation ES“.
Privatusis sektorius jau atlieka tam tikrą vaidmenį šioje pertvarkoje, tačiau reikia daug daugiau.
Taigi siūlomu ES žaliųjų obligacijų standartu būtų ne tik sudarytos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniam finansavimui kapitalo rinkose, bet ir toliau plėtojama žaliųjų obligacijų rinka ir telkiami papildomi emitentai.
Galiausiai, siūlomas žaliųjų obligacijų standartas sustiprintų potencialių emitentų bei investuotojų reputaciją ir jų įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi ir aplinkos apsaugos tikslų, t. y.: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos, tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, perėjimo prie žiedinės ekonomikos, perdirbimo, atliekų prevencijos, taršos prevencijos bei kontrolės ir sveikų ekosistemų apsaugos.
Šitaip atitinkami aplinkos politikos ir socialiniai tikslai taptų bet kokios įmonės strategijos dalimi.
Be to, skatinant finansinių produktų žymėjimą ES ekologiniu ženklu, kartu mažinant biurokratizmą, būtų galima padėti privačioms įmonėms nusistatyti tokią strategiją.
3.17.
EESRK tikisi, kad ilgainiui investuotojai pasirinks ES žaliųjų obligacijų standartus, nes taip būtų užtikrinama, kad lėšos bus naudojamos pagal taksonomiją, o tai savo ruožtu supaprastins ataskaitų teikimo reikalavimus investuotojams.
Todėl turėtų būti siekiama priimti siūlomą žaliųjų obligacijų standartą visoje ES, tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuje.
3.18.
Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai vertintų esamų žaliųjų obligacijų tęstinumą pagal siūlomą standartą ir galimą tokių standartų taikymą priemonės „Next Generation ES“ obligacijoms.
EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad su taksonomija suderintos žaliosios obligacijos padėtų siekti aplinkos apsaugos tikslų.
Be to, tikimės, kad ES žaliųjų obligacijų standartas padidins investuotojų susidomėjimą tokiomis investicijomis ir prisidės prie tolesnės žaliųjų obligacijų rinkos plėtotės.
Nors tai gera žinia emitentams ir investuotojams, EESRK įspėja dėl anksčiau minėtų iššūkių.
3.19.
Judant pirmyn ir darant prielaidą, kad pasiūlymas bus priimtas toks, koks yra, būtų įdomu įvertinti: i) kokiu mastu investuotojai ES viduje ir už jos ribų reikalautų, kad emitentai derintųsi prie siūlomų standartų, arba ar dėl pasiūlymo atsirastų skirtumų tarp ES ir kitų pasaulio šalių žaliųjų obligacijų rinkos; ii) kokį poveikį siūlomas ES žaliųjų obligacijų standarto įgyvendinimas turėtų žaliųjų obligacijų rinkai ES viduje ir už jos ribų.
3.20.
EESRK nuomone, tai ypač svarbu, nes aplinkos, pavyzdžiui, klimato kaitos, problemų ES negali spręsti viena.
Jei nebus rasta tam tikra bendra pozicija dėl taksonomijos suderinimo su trečiosiomis šalimis, Komisijos siūlomas reglamentas dėl savanoriško žaliųjų obligacijų standarto greičiausiai netaps pasaulinės žaliųjų obligacijų rinkos standartu.
Dėl to kapitalo rinkos susiskaidytų, o trečiųjų šalių emitentai galbūt nesilaikytų Komisijos pasiūlytų standartų.
Tai gali stabdyti srautą lėšų, reikalingų didžiulėms aplinkosaugos problemoms, visų pirma susijusioms su klimato kaita, spręsti.