2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/105
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žaliųjų obligacijų (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Pranešėjas Philip VON BROCKDORFF
Konsultavimasis
Taryba, 2021 8 12 Europos Parlamentas, 2021 9 13
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai
Atsakingas skyrius
Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius
Priimta skyriuje
2021 11 23
Priimta plenarinėje sesijoje
2021 12 8
Plenarinė sesija Nr.
565
Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė)
123 / 1 / 4
1.
Išvados ir rekomendacijos 1.1. „Savanorišku“ ES žaliųjų obligacijų standartu sukuriama skaidrumu ir priežiūra grindžiama tvarka.
Pagal tokią tvarką projektai, kurie atitinka ES tvarios veiklos taksonomiją, būtų laikomi tinkamais finansuoti, o emitentai turėtų pateikti papildomos informacijos emisijos metu ir vėliau, reguliariai teikdami ataskaitas apie pajamų panaudojimą ir projekto poveikį. 1.2.
EESRK mano, kad ES žaliųjų obligacijų standartas taip pat gali duoti didelės ekonominės naudos tiek emitentams, tiek investuotojams.
Tai įmanoma, nes pasiūlymu siekiama sukurti universalų, patikimą ir supaprastintą žaliųjų obligacijų išleidimo mechanizmą, kuo labiau sumažinant informacijos asimetriją ir kartu teikiant didelę naudą pagal šį standartą veikiančių emitentų reputacijai. 1.3.
EESRK mano, kad tokios obligacijos, suderintos su ES taksonomijos reglamentu, taip pat tinka ekonominei veiklai, kuria remiamas perėjimas prie tvaresnės ir nuo iškastinio kuro nepriklausomos ekonomikos, finansuoti. 1.4.
Siūlomas standartas taip pat padėtų gerokai sumažinti esamą netikrumo lygį, susijusį su turto ar išlaidų rūšimis, kurias galima pagrįstai priskirti prie aplinkosaugai naudojamo kapitalo.
Tačiau dėl minėto suderinimo su ES taksonomija EESRK mano, jog reikia aiškių Komisijos gairių, kad investuotojai būtų skatinami investuoti į ES žaliąsias obligacijas ir projektus, darančius teigiamą poveikį aplinkai. 1.5.
EESRK mano, kad toliau plėtojant žaliąsias obligacijas kaip turto klasę, visose valstybėse narėse būtina taikyti vienodą standartą, kuris būtų taikomas emitentams.
Tačiau nereikėtų nuvertinti emitentų patiriamų sunkumų laikytis ES taksonomijos standartų.
Labai tikėtina, kad jie pasvers išorės vertinimo proceso sąnaudas pagal naudą, kurią suteikia prieiga prie platesnės investuotojų bazės.
Reikia stengtis, kad nesusidarytų situacija, kai privatūs emitentai gali teikti pirmenybę alternatyvioms žaliosioms obligacijoms ir paprastesniems sertifikavimo procesams. 1.6.
Be to, siūlomos ataskaitų teikimo ir reikalavimų laikymosi procedūros gali daryti neproporcingą finansinį poveikį MVĮ, kurioms ES žaliasis standartas gali atrodyti pernelyg apsunkinantis, ir taip atgrasyti jas nuo tolesnio augimo.
To taip pat reikia vengti, todėl EESRK rekomenduoja priežiūros ir ataskaitų teikimo reikalavimų atžvilgiu laikytis pragmatiško požiūrio.
Jei būtų išvengta pernelyg didelių apribojimų ir perteklinio reguliavimo, taip pat ir įmonių emitenčių atveju, ES žaliųjų obligacijų standartą būtų lengviau įtvirtinti visose ES kapitalo rinkose.
Mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro įmonės emitentės laikomos tokiomis pat svarbiomis kaip ir Komisijos žaliųjų obligacijų emisija, todėl EESRK mano, kad reikia suvienodinti viešojo sektoriaus ir įmonių emitenčių išleidžiamoms žaliosioms obligacijoms taikomus standartus.