2022 4 6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 152/101
4.1.5.
Taksonomijos reglamente jau numatytas priimti deleguotasis aktas, apimantis likusius keturis aplinkos tikslus, t. y. vandentvarką, biologinę įvairovę, taršos prevenciją ir žiedinę ekonomiką (1d veiksmas), yra tinkamas sprendimas siekiant integruoto tvarumo metodo.
Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad ji pasiūlys analizės kriterijus, susijusius su biologine įvairove, siekdama susieti biologinės įvairovės sritį su klimato politika.
Taip pat naudinga tai, kad bus įtraukta vidutinio aplinkosauginio veiksmingumo ekonominė veikla ir atskiriama ekonominė veikla, nedaranti reikšmingo poveikio aplinkosauginiam tvarumui, nuo ekonominės veiklos, kurią vykdant aplinkosauginiam tvarumui daroma reikšminga žala (1b veiksmas).
Be to, numatoma iki 2021 m. pabaigos paskelbti ataskaitą dėl Taksonomijos reglamente numatytų ekonominė veiklos rūšių, kuriomis daromas arba nedaromas reikšmingas poveikis.
EESRK primygtinai ragina, kad ataskaita būtų pateikta numatytu laiku.
Plečiant taksonomiją būtina atkreipti dėmesį ir į tai, kad būtų išvengta spragų, kurios visų pirma atsiranda dėl sudėtingesnių taisyklių ir kuriomis pasinaudojant būtų vykdomas ekomanipuliavimas.
4.1.6.
EESRK palankiai vertina tai, kad bus išplėsti standartai ir ženklai (1e veiksmas), ir ragina aktyviau imtis iniciatyvos, be kita ko, nustatant minimaliuosius standartus.
Bendra finansinių priemonių, kuriomis finansuojama ekonomikos pertvarka, ženklų sistema būtų svarbi, siekiant vadovautis aiškiais ir patikimais pagrindiniais principais.
Daugiau dėmesio reikia skirti klaidinančiam manipuliavimui tvarumu, kai institucija mano esanti tvaresnė aplinkos ar socialiniu požiūriu nei iš tikrųjų yra.
Vis dėlto tėra numatyta iki 2023 m. atlikti vertinimą, ar ši ženklų sistema yra reikalinga.
Kalbant apie ASV lyginamąjį indeksą, taip pat apsiribojama pareiškimu, kad bus atliekamas vertinimas, nors ir šiuo atveju teisiškai įpareigojančios apibrėžtys ir taisyklės yra svarbūs elementai užtikrinant aiškumą, kurio pagrįstai reikalauja investuotojai ir visuomenė.
4.2.
Įtrauki tvaraus finansavimo sistema 4.2.1.
EESRK palankiai vertina tai, kad vartotojams, neprofesionaliesiems investuotojams ir MVĮ turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos gauti tvarų finansavimą siekiant, kad vietos lygmeniu būtų galima įgyvendinti mažesnius projektus (2a priemonė).
Kartu būtina užtikrinti, kad finansavimo išlaidos būtų sąžiningos.
Skatinti įgyti su tvarumu susijusias žinias – geras metodas, nes jis dera su didėjančiu susidomėjimu.
Vis dėlto finansiniu švietimu jokiu būdu negalima pakeisti patikimos investuotojų apsaugos, o pabrėžiant tvarumo aspektus negali būti nuslepiama pernelyg didelė rizika.
Kuriant finansinių kompetencijų sistemą turi dalyvauti investuotojų atstovų organizacijos.
4.2.2.
EESRK palankiai vertina pastangas konsultacijų srityje ir taksonomijos kelrodį, siekiant tokiu būdu gerinti tvarumo ataskaitas, kurias teikia ir į pasiūlymo dėl Įmonių informacijos apie tvarumą teikimo direktyvos (ĮITTD) (9) taikymo sritį nepatenkančios MVĮ (2a priemonė).
Svarbu gerinti informacijos teikimą ir griežtinti šios srities įpareigojimus, nes didelį poveikį aplinkai taip pat gali turėti mažesnių įmonių ekonominė veikla.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pilietinė visuomenė apskritai labai domisi tvaria įmonių politika.
Visų pirma MVĮ klientai ir investuotojai reikalauja laikytis ir su tvarumu susijusių pareiškimų.
Tačiau taikant supaprastintą ASV ataskaitų teikimo sistemą turi būti skiriama daug dėmesio tam, kad būtų išvengta ekomanipuliavimo.
Be to, rekomenduojama įgyvendinti šiuos veiksmus: standartizuoti ES įmonių teikiamą nefinansinę informaciją ir užtikrinti jos palyginamumą, įdiegti tvarumo duomenų teikėjams taikomą reguliavimo ir priežiūros sistemą ir užtikrinti galimybę naudotis neapdorotais įmonių pateikiamais duomenimis apie nefinansinius aspektus.
Ataskaitų teikimo reikalavimai nėra savaiminis tikslas ir todėl neturėtų lemti pernelyg didelių išteklių ir sąnaudų, o turėtų būti veiksmingi didinant skaidrumą, kad rinka taptų efektyvesnė ir taip būtų sudarytos geresnės sąlygos gauti finansavimą.
4.2.3.
Tvariam finansavimui tikslinga naudoti skaitmenines technologijas.
Logiška, kad siekiant tvaraus finansavimo turi būti naudojamasi skaitmeninėmis technologijomis, ir atvirkščiai, technologijos taip pat turi būti susietos su tvarumo aspektais (2b priemonė).
Derinant tarpusavyje priemones, kuriomis remiamas įvairiapusis tvarumas, skaitmeninimas ir kurios skirtos įveikti COVID-19 krizę, sukuriama sinergija turi būti padidinta, siekiant sustiprinti ES veiksmų poveikį.
Kalbant apie žaliojo biudžeto sudarymo priemones (2e veiksmas), EESRK rekomenduoja susieti jas su (būsima) investavimo aukso taisykle.
Apskritai tenka apgailestauti, kad šioje srityje taip pat nėra numatyta taikyti integruotą tvarumo metodą.
Rizikos pasidalijimo atveju būtina atkreipti dėmesį į tai, kad viešajam sektoriui nebūtų vienašališkai užkrauta našta ir jis nenukentėtų perkeliant riziką.
4.2.4.
Didinant draudimo apsaugą nuo aplinkos rizikos yra prisitaikoma prie realios padėties (2c veiksmas).
Komisijos nuomone, šiek tiek padidinus apsaugą gali gerokai sumažėti mokesčių mokėtojų ir Vyriausybių patiriamos su klimatu susijusių nelaimių sąnaudos, o tai EESRK vertina labai palankiai.
Tačiau siūlomi veiksmai, pvz., susiję su geriausios patirties pavyzdžių nustatymu, regis, yra labai atsargūs, palyginti su šia nuomone.
Bet kuriuo atveju socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė turi būti įtraukti į dialogą apie atsparumą (klimato kaitai).
(9)
Pasiūlymas dėl Direktyvos dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo (COM(2021) 189 final).