2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/95
4.9.
Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen lehetőség van arra, hogy az AMLA még 2026 előtt teljes mértékben működőképes legyen, beleértve a közvetlen felügyeletet is.
Az EGSZB mindenesetre kéri az Európai Bizottságot és a többi érintett intézményt, hogy addig is erősítsék meg együttműködésüket annak érdekében, hogy az EP és a Számvevőszék észrevételei nyomán hatékonyabban hajtsák végre a meglévő jogszabályokat.
Ez különösen az EBH-ra és annak új pénzmosás elleni bizottságára, valamint az EKB-ra és az Europolra vonatkozik.
Az EGSZB kéri továbbá az Európai Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Europolt, hogy mielőbb végezzenek új elemzést azokról a harmadik országokról, amelyek valószínűleg bekerülnek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben nem együttműködők új uniós jegyzékébe.
4.10.
Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az Európai Ügyészség nagy szerepet kaphat a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben, és felhívja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy további késedelem nélkül mozdítsák elő a szervezet teljeskörű létrehozását.
Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes kormányok – különösen a közelmúltban az EU ideiglenes elnökségét betöltő egyes kormányok – akadályozták a folyamat kiteljesítését.
Az EGSZB az Európai Parlamenttel egyetértésben kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a határokon átnyúló pénzügyi és adóügyi bűncselekmények kivizsgálására szolgáló európai keret létrehozására irányuló javaslatot.
4.11.
A pénzmosás transznacionális jellege szükségessé teszi a nemzeti rendőri erők és hírszerző szolgálatok közötti koordináció fokozását.
Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy igen hasznos lenne kiterjedtebb hatáskört, valamint elegendő emberi és anyagi erőforrást biztosítani az Europol számára a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelemhez, valamint a nemzeti rendőri erők koordinálásához.
Az Európai Ügyészség hatékony koordinációja, az új AMLA és az Europol lehet az új jogalkotási csomag gyakorlati sikerének kulcsa.
4.12.
Az EGSZB úgy véli, hogy új, reális és a valóságnak megfelelő jegyzéket kell összeállítani a nem együttműködő országokról és területekről.
Javasolja továbbá, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egy olyan irányelvet, amely előírja, hogy a pénzügyi bűncselekményekben vagy pénzmosásban részt vevő vállalkozásokat és magánszemélyeket ki kell zárni a közbeszerzési eljárásokból.
4.13.
Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a tagállamok pénzügyi információs egységei közötti jelenlegi kapcsolatot meg kell őrizni, és be kell építeni az AMLA új struktúrájába.
A különböző tagállamok pénzügyi információs egységei között az évek során létrejött tájékoztatási és stratégiai szövetségek nem szűnhetnek meg.
4.14.
A pénzmosás jelentős része a pénzügyi rendszeren kívül – később legalizált vagy tárolt áruk vásárlására használt készpénzzel, vagy bizonyos kereskedelmi ügyleteken keresztül – történik.
Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne a leghatékonyabban alkalmazni a javasolt jogalkotási csomagot a műalkotások piacára, a nagy értékű eszközökre és ezek szabadkikötőkben, vámraktárakban és különleges gazdasági övezetekben való tárolására, valamint bizonyos kereskedelmi ügyletekre, a rendeltetési országban visszafizetett kamatmentes hiteleket magukban foglaló kereskedelmi ügyletekre, az ingatlanbefektetésekre és a szerencsejáték-vállalkozásokkal folytatott ügyletekre.
E vizsgálat eredményeinek adott esetben a pénzmosás és a kapcsolódó bűncselekmények elleni küzdelemre irányuló további jogalkotási javaslatok alapjául kell szolgálniuk.
4.15.
Ugyanakkor a nonprofit civil társadalmi szervezetek túlnyomó többségének tevékenysége erősíti a demokráciát azáltal, hogy biztosítja az abban való részvételt, és e szervezetek egyre értékesebb gazdasági ágazatot alkotnak.
Valójában közülük sokan küzdenek a pénzmosás ellen, és hozzájárulnak a pénzmosási gyakorlatok feltárásához.
Ugyanakkor előfordulhat, hogy egyes nonprofit civil társadalmi szervezeteket pénzmosási műveleteknél használnak fel.
Ezért a nonprofit civil társadalmi szervezetekre vonatkozó politikák kialakításakor ebben az ágazatban a kockázatértékelésnek nagyon körültekintőnek kell lennie annak érdekében, hogy anélkül derítse fel az ilyen szervezetek illegális célokra történő felhasználásának eseteit, hogy korlátozná fejlődésüket, vagy lehetővé tenné, hogy tekintélyelvű kormányok támadják az őket bíráló szervezeteket.
5.
Részletes megjegyzések 5.1.
A világjárvány idején a virtuális tranzakciók számának növekedése és a kriptoeszközök nagyobb mértékű használata mellett beindult az NFT-k (nem helyettesíthető tokenek) piaca (25), amelyen blokklánc-technológia alkalmazásával határokon átnyúló pénzmozgás valósul meg (2021 első felében 2,5 milliárd USD).
Az EGSZB javasolja az NFT-ket, illetve azok piacait üzemeltetők felvételét a kötelezett szolgáltatók jegyzékébe.
Hasonlóképpen figyelemmel kell kísérni a pénzmosásra használt „nem készpénzes” ügyleteket is.
(25)
Reuters, 2021. 6.
6.: NFT sales volume.