C 152/92
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
2.7.
A magánszektor szabályozásával ellentétben a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni hatodik irányelv a megfelelő intézményrendszerre és annak az egyes tagállamokban való adaptálására összpontosít.
A javaslat tisztázza a pénzügyi információs egységek hatásköreit, feladatait és az információkhoz való hozzáférését, megteremti a közös elemzések keretét, és jogalapot biztosít a FIU.net rendszerhez.
Megerősíti a felügyeletek intézkedési hatáskörét, és javítja a felügyeletek és más hatóságok közötti együttműködési mechanizmusokat.
Rendelkezik a bankszámla-nyilvántartások összekapcsolásáról. 2.8.
A pénzátutalásokról és egyes kriptoeszköz-átutalásokról szóló javasolt rendelet a pénzátutalásokról szóló (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) átdolgozása, amelynek célja, hogy a kriptoeszközök átutalására vonatkozó nyomonkövethetőségi és azonosítási követelmények hasonlóak legyenek a pénzeszközökre vonatkozókhoz.
Ugyanakkor a kriptoeszköz-szolgáltatókra is vonatkoznak majd a pénzmosás elleni rendelet más pénzügyi szereplőkre előírt követelményei.
3.
Általános megjegyzések 3.1.
Az első pénzmosás elleni irányelvet 1991-ben fogadták el.
Azóta négy másik pénzmosás elleni irányelvet és több tucat kiegészítő irányelvet fogadtak el, amelyek a pénzügyi rendszerre, illetve a kapcsolódó bűncselekményekre vonatkoznak.
Az uniós hatóságok által prioritásként kezelt törekvés mindeddig nyilvánvalóan nem hozott kielégítő eredményeket. 3.2.
Ezzel kapcsolatban általános az egyetértés; ezt mutatják az Európai Bizottság 2019. évi értékelései, az Európai Parlament 2019.
márciusi és 2020. júliusi állásfoglalásai (12), a Számvevőszék 2021. júniusi, „A bankszektoron belüli pénzmosás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépések széttagoltak, végrehajtásuk pedig nem megfelelő” (13) című jelentése, valamint a szakértői, tudományos és agytröszt-elemzések túlnyomó többsége, mindenekelőtt a CEPS-ECRI munkacsoport jelentése (14) is. 3.3.
A becslések szerint a pénzmosás mértéke az EU-27 GDP-jének 1 %-a (Europol és Európai Bizottság) és 1,3 %-a (Számvevőszék), azaz évi 140–208 milliárd EUR között van.
Ennél is fontosabb, hogy az Europol szerint a visszanyert összeg ennek csupán mintegy 1 %-át teszi ki.
Az elmúlt években számos olyan pénzmosási botrány fordult elő, amely nagy pénzintézeteket érintett, és kiemelendő, hogy közülük sokra nem derült volna fény az európai jogszabályok alkalmazása vagy a felügyeletek beavatkozása nélkül.
Más szóval az Európai Bizottság és az Európai Parlament erőfeszítései és legjobb szándékai ellenére nem javultak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén elért eredmények. 3.4.
Az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által közzétett Pandóra-iratok ismételten rávilágítottak a pénzmosás és az ahhoz kapcsolódó bűncselekmények problémájának mértékére, valamint az adóparadicsomok alapvető szerepére e bűncselekmények elősegítésében.
Ezért nehezen érthető, hogy az iratokban leggyakrabban említett joghatóság nem szerepel a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében, ahogy az is, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Tanács nemrég törölt a jegyzékből egy másik joghatóságot, amelynek jogszabályai lehetetlenné teszik a társaságok és a számlák valódi tulajdonosainak azonosítását. 3.5.
Az EGSZB felhívja az uniós intézmények és a nemzeti kormányok figyelmét arra, hogy a gazdasági és politikai korrupcióról beszámoló újságírók, munkavállalók és köztisztviselők élete és testi épsége komoly védelemre szorul.
Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam nem kezdte meg az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló (EU) 2019/1937 irányelv átültetési eljárásait, és nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy 2021 végéig gondoskodjon annak sürgős átültetéséről. 3.6.
Az EU pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni politikájának hibái és hiányosságai több okra vezethetők vissza, amelyek hatásai összeadódnak: i. a hatáskörök széttagoltsága az EU és a tagállamok intézményei között; ii. egy uniós pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni felügyelet hiánya; iii.
az EU illetékes szervei rendelkezésére álló eszközök korlátozott volta; iv. a nem megfelelő koordináció mind a megelőzési kezdeményezések, mind az azonosított kockázatok elleni fellépés terén, illetve a késlekedés ezek végrehajtásában; v. a felügyeletek és a pénzügyi információs egységek működésének hiányosságai számos országban; vi.
az irányelvek átültetése jelentős késéssel történt, és számottevő eltérésekkel járt a tagállamok között, ami az Európai Bizottság által indított közigazgatási és bírósági eljárásokhoz vezetett;
(11) (12) (13) (14)
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és a 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 1. o.).
Az EP 2019.
március 26-i állásfoglalása a pénzügyi bűncselekményekről, az adókijátszásról és az adókikerülésről (HL C 108., 2021.3.26., 8. o.) és 2020. július 10-i állásfoglalása.
A Számvevőszék 13/2021. sz. különjelentése.
CEPS-ECRI: TF Report: AML in the EU; 2021/01.