C 152/76
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
4.10.
Az Európai Uniónak kiterjedtebb hatáskörre van szüksége ahhoz, hogy ténylegesen fel tudjon lépni a dezinformáció ellen, amelyet egyes nem uniós országok – elsősorban Oroszország említhető, de Kína is – kormányainak hatáskörébe tartozó ellenséges erők rendszeresen terjesztenek.
Ennek a veszélynek az elhárításához nem lesz elég csupán magatartási kódexeket kidolgozni.
A nemzeti hatóságoknak több támogatásra van szükségük a hírszerző szolgálatok részéről, és helyénvaló lenne, hogy a kormányok megosszák az ismereteiket, számolva egyes fentebb említett tagállamok nehézségeivel is. 4.11.
Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell a fogyatékossággal élő személyek, köztük az álhírekkel szemben különösen kiszolgáltatott érzékszervi, pszichoszociális és értelmi fogyatékossággal élő személyek számára a hozzáférést, csakúgy mint megértésüket. 4.12.
A civil társadalom nincsen eléggé bevonva.
Az Európai Bizottság által említett cselekvőképes tárgyalópartnerek zöme a platformokra, a tömegtájékoztatásra, a kutatókra és a tényellenőrzőkre összpontosul.
A vállalkozásoknak – éppen mivel sok pénzt vagy a jó hírüket veszíthetik el a dezinformációs gyakorlatok miatt –, a szakszervezeteknek, valamint az egyesületeknek fontosabb szerepet kell kapniuk a dezinformáció visszaszorításában.
A civil társadalmi szervezeteknek jelentős a legitimitásuk, amit mozgósítani lehet a dezinformáció elleni küzdelemben. 4.13.
Az EGSZB megjegyzi, hogy a dezinformáció elleni küzdelem nagy része angol nyelvű tartalmakat céloz meg.
Ez elsősorban annak tudható be, hogy a legtöbb platform angolszász területen jött létre.
Mivel egyes tagállamok különösen érintettek (Csehország, Lengyelország, balti államok), örvendetes volna határozottabban fellépni a nem angol nyelvű tartalmak ellen is. 4.14.
Összességében az EGSZB megelőzőbb és előrelátóbb intézkedéseket szorgalmaz.
Mivel állandóan újabb és újabb hálózatok jelennek meg (Clubhouse), a dezinformáció egyre kifinomultabb eszközökkel dolgozik (mélykamu, deep fakes), egyes alkalmazások pedig a platform és a magánüzenet-küldő szolgáltatás határán mozognak (Telegram), ezért az intézkedésekkel már az új kockázattípus észlelésekor közbe kell lépni. 4.15.
Mint azt az Európai Számvevőszék is sajnálatosnak tartotta a 2021. június 3-i jelentésében, uniós szinten nincs még olyan médiatudatossági terv, amelyre támaszkodva a civil társadalom jobban értelmezhetné a hagyományos vagy online médiában közölt információkat.
Ezt a tagállamok hatáskörébe tartozó tervet már a legkisebb kortól alkalmazni kell, hogy a gyerekek is képesek legyenek korán kiszűrni, hogy a kapott információk közül melyek igazak és melyek hamisak. 4.16.
Az EGSZB megjegyzi, hogy számos (főleg audiovizuális) médiaszolgáltató túl gyakran szerepeltet olyan személyiségeket, akik állításaik hihetőségének növelése érdekében tudományos szakértőnek állítják be magukat.
Fölöttébb javasolt jobban ellenőrizni azon személyek tudományos végzettségeinek valós voltát, akik meghívott szakértőkként kapnak szót a médiában.
Kelt Brüsszelben, 2021. december 9-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG