C 152/4
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
5.2 A McKinsey Global Institute legutóbbi jelentése (4) szerint a Covid19 és az automatizálás együttesen több mint 5 millió munkahelyet sodor veszélybe a kis- és nagykereskedelemben.
Ez sok nő és fiatal foglalkoztatását érintheti.
A gazdaság stabilizálása mellett az EU-nak és a tagállamoknak be kell ruházniuk ezeknek a munkavállalóknak a készségeibe, például jobb szakképzés és oktatás, egyéni tanulási számlák és átképzés révén.
A célzott továbbképzés lehetővé tenné, hogy az ágazat megtartsa a munkaerő nagyobb részét azáltal, hogy kiképzi őket a digitális technológiák használatára, míg mások az átképzésnek köszönhetően más ágazatokban kaphatnának munkalehetőséget.
5.3 Az uniós foglalkoztatási és készségtámogatási intézkedéseket ezért át kell alakítani annak érdekében, hogy az ágazat szerkezetátalakításához szükséges finanszírozáshoz könnyen és gyorsan hozzá lehessen férni, és kezelni lehessen a Covid19 által okozott felgyorsult piaci változások miatt módosuló készségigényeket.
A helyreállítási terveket fel kell használni arra, hogy a kis- és a nagykereskedelmi munkavállalók készségeit ugyanúgy fejlesszék, mint a közszférában dolgozókéit. 6.
Iparpolitikai stratégia – kiskereskedelmi ökoszisztéma 6.1 Az Európai Bizottság által nemrégiben közzétett aktualizált iparpolitikai stratégia (5) új középponti elemét alkotják az alapvető ökoszisztémák, köztük a kiskereskedelem és az agrár-élelmiszeripar.
A kis- és nagykereskedők létfontosságú szerepet játszanak az európai gazdaságban és számos más ökoszisztéma, például a logisztikai ágazat működésében.
A digitális és a zöld átállásnak elő kell segítenie a Covid19 utáni helyreállítást, a kiskereskedőket és a nagykereskedőket pedig számos ökoszisztéma – például az online kereskedelem és a logisztika – fontos részeként kell elismerni.
A logisztika az online kereskedelem elengedhetetlen ipari eleme, amely szimbiotikus, mivel a két alrendszer egyike sem tudja a másik hozzájárulása nélkül folytatni üzleti tevékenységét.
Ezért közérdek, hogy a logisztikai ágazat a munkavállalóknak, a fogyasztóknak és a környezetnek megfelelően fejlődjön.
6.2 Az Európai Bizottság elismerte, hogy a kis- és nagykereskedelmi ökoszisztéma az egyik legsúlyosabban érintett ágazat, és a második helyen áll a beruházási támogatási igények tekintetében.
A kis- és nagykereskedők nagy forgalom mellett, magas fix költségekkel és alacsony árréssel (1–3 %) működnek, ami azt jelenti, hogy különösen érzékenyek a likviditáshiányra.
2020 májusában a világjárvány első hullámához kapcsolódó becsült veszteségek a nem élelmiszer jellegű kiskereskedelemben elérték az éves forgalom 16–20 %-át (250–320 milliárd EUR).
A kis- és nagykereskedelmi ökoszisztémában számos vállalkozás szenvedett el drasztikus veszteségeket a rájuk kiszabott közvetlen vagy közvetett kormányzati korlátozások miatt, például mivel ügyfeleikre kijárási vagy más mobilitási korlátozások vonatkoztak.
Az online működő vállalkozások mérsékelni tudták a veszteségek egy részét, de csak nagyon korlátozott mértékben.
Az online értékesítés jelentősen nőtt, és várhatóan tovább fog növekedni, ahogy a fogyasztók egyre több tapasztalatot szereznek az online vásárlással kapcsolatban.
6.3 Az ökoszisztéma-megközelítés megfelelő keretet biztosít, amely egyrészt tükrözi az egységes piacon működő ágazatok és vállalkozások közötti összetett kapcsolatokat az adott értékláncokban, másrészt pedig azt, hogy támogatni kell őket a digitális és fenntarthatósági átállás sikeres kiaknázásában és a helyreállítási stratégiához való hozzájárulásban.
Mivel a magánfogyasztás az EU GDP-jének több mint 50 %-át teszi ki, a kiskereskedők és a nagykereskedők biztosítják a gyártók hozzáférését a fogyasztói és szakmai piacokhoz; a vevők megvásárolhatják, amire szükségük van, és mindez folytonos és létfontosságú ellátási láncot alkot. 7.
A kiskereskedelem szerepe a városközpontok és vidéki közösségek életben tartásában 7.1 A kiskereskedők hosszú évek során bizalmi kapcsolatot építettek ki az európai fogyasztókkal, és magas minőségű termékeket kínálnak nekik versenyképes áron, folyamatosan arra törekedve, hogy új hatékonysági előnyöket teremtsenek és adjanak tovább a fogyasztók vásárlóerejének növelése érdekében.
A kiskereskedők környezetbarát termékeket hoznak létre, amelyek segítik a fenntartható fogyasztást, de ennél többre van szükség.
7.2 A kiskereskedelmi üzleteknek központi szerepe van a városközpontok és vidéki közösségek életben tartásában is.
Ez arra is felhívja a figyelmet, hogy a hagyományos üzlethelyiségek mennyire relevánsak a társadalom számára, és mennyire azok lesznek a jövőben is.
A kiskereskedelmi üzletek postaként, bankként és gyógyszertárként is szolgálhatnak, és segíthetnek az élénk helyi közösségek megőrzésében.
A bevásárlóutcák üres üzlethelyiségei óhatatlanul vandalizmusba és bűnözésbe torkolló lassú hanyatlásra ítélik a városokat, egy falusi bolt pedig élő vidéki közösséggé változtathat egy csökkenő népességű vidéki térséget.
7.3 Az európai kiskereskedőknek képesnek kell lenniük arra, hogy növeljék és felgyorsítsák az automatizálásba, a fogyasztói interfészbe és a mesterséges intelligenciába történő beruházásaikat, hogy versenyképesek maradhassanak.
Az ilyen beruházások és az online értékesítés bővítésének támogatása, különösen pedig a kkv-k és a kisvárosok központjaiban működő kiskereskedők online működésének segítése átalakítaná a helyi közösségeket, valamint lényegi hatással lenne számos olyan kiskereskedelmi vállalat túlélésére és ellenálló képességére is, amelyek intenzív – és egyre inkább globális – versennyel néznek szembe.
(4) (5)
The future of work in Europe [A munka jövője Európában] (mckinsey.com) COM(2020) 102 final; Közlemény a 2020. évi iparstratégia frissítéséről.pdf (europa.eu)