2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/75
3.5.
Az iránymutatás elismeri, hogy az EU tagállamai között nincs megfelelő információmegosztás az információk ellenőrzésével kapcsolatban.
Ezért az egyik államban hamisnak elismert információk egy másikban tovább keringhetnek. 3.6.
Az iránymutatás megjegyzi, hogy a dezinformáció elleni küzdelmet erőteljesen a dezinformációval történő bevételszerzésre kell összpontosítani, ami reklámoknak a digitális térben, például a Google Ads-ben való célzott elhelyezése révén történik. 3.7.
A kódex erősen hangsúlyozza a politikai reklám kérdését.
A politikai reklám kibocsátójának kiléte túl gyakran marad homályban, ezért a közvetített reklámok átláthatóságán javítani kell.
Mindez összhangban van a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály javaslataival is (9) (30. cikk).
Az Európai Bizottság új jogalkotási aktusra tesz javaslatot a politikai hirdetések átláthatóságának növelése érdekében. 4.
Részletes megjegyzések 4.1.
Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság minőségi munkáját a dezinformáció elleni küzdelem terén, és főleg azt, hogy fokozatosan erősíti az intézkedéseit. 4.2.
Az EGSZB megállapítja, hogy a dezinformáció elleni küzdelem soha nem tekinthet el a véleménynyilvánítási szabadság védelmének követelményétől. 4.3.
Az összes érdekelt fél közötti tárgyalások strukturálása már megkezdődött, többek között a tudományos világhoz intézett széleskörű felhívással.
Az EGSZB elismeri, hogy az online reklám ágazatára nagyobb hangsúlyt kellett fektetni, és ezt most figyelembe is vették. 4.4.
Az EGSZB lényegében azt kifogásolja a dezinformációs gyakorlatok elleni kódex megerősítésére irányuló iránymutatásban, hogy az túlságosan is a tartalmakra és azok moderálására összpontosít, és nem eléggé a terjesztésükben érdekelt felekre.
A tartalmak folyamatosan változnak, a használt platformok átalakulnak, a fő érdekelt felek viszont alapvetően ugyanazok maradnak, mint ahogy a motivációk sem változnak.
Inkább a megelőzésre kell összpontosítani, mint az orvoslásra; az Európai Bizottságnak inkább az okokra kellene koncentrálnia, mint a következményekre. 4.5.
Az egynéhány ideológus, szekta vagy fanatikus alakja mögött a dezinformáció hihetetlenül jövedelmező üzlete sejlik fel.
Az európai vállalkozások több mint 400 millió eurót költenek el tudtukon kívül dezinformációs weboldalakon (10).
Mivel közismert, hogy a dezinformáció legfőbb forrásait anyagi érdekek mozgatják, például az, hogy keresőoptimalizálással komoly összegekhez lehet jutni online reklámokból, amint különleges státuszokkal is, amelyekkel állami támogatásért tudnak folyamodni, az Európai Bizottságnak olyan gazdasági és pénzügyi eszközöket kellene ösztönöznie, amelyekkel már csírájában el lehetne fojtani a dezinformációt. 4.6.
Az EGSZB megállapítja, hogy számos platform nem teszi kellően közzé dezinformációkezelési módszereit, ami az összes európai érdekelt felet hátrányosan érinti a dezinformációs gyakorlatok elleni küzdelmükben.
Ezzel szemben az EGSZB üdvözli, hogy egyes platformok (például a YouTube) a jelek szerint komolyan veszi a problémát. 4.7.
A fő platformok (Facebook, Twitter) hatalma nem fedheti el, hogy a leghatékonyabb dezinformáció a nagyközönség által kevésbé ismert eszközökön tömörül, mint a VKontakte, a Rumble, az Odysee, a Gab és a Parler.
Ezeknek a kisebb platformoknak a látogatottsága is alacsonyabb, viszont terület, kor vagy más besorolás alapján könnyebben meg tudnak célozni sajátos csoportokat.
Ezeknek a platformoknak az anyagi hátterük sincs meg ahhoz, hogy az általuk terjesztett dezinformáció ellen küzdjenek, vagy nem is érdekeltek ebben, ezért a véleménynyilvánítás szabadságával takaróznak.
A dezinformáció sokszor bizalmasabb platformokról származik, és csak utána ér el gyorsan szélesebb körű nézettséget (11). 4.8.
Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós fellépés túl széttagolt, és nincs összehangolva.
A struktúrák túlságosan elkülönülnek, főleg ami a két fő szervezetet, az EDMO-t és az európai stratégiai kommunikációs munkacsoportot illeti.
Az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportjához (ERGA) társuló állandó munkacsoport létrehozása várhatóan megkönnyíti majd az információcserét.
Az EGSZB azonban attól tart, hogy a jelenség nagyságrendjéhez képest az intézkedési lehetőségei nem lesznek elég hatékonyak. 4.9.
Sürgető a tagállamok közötti jobb együttműködés.
Ugyanakkor az EU-nak figyelembe kell vennie, hogy a tömegtájékoztatás szabadsága, amely nem választható el a véleménynyilvánítás szabadságától, jelenleg több tagállamban is veszélyben van.
Ugyanez vonatkozik e tagállamok igazságszolgáltatási rendszereire is.
Ez minden valószínűség szerint megnehezíti, hogy ezek az országok eredményesen és az uniós értékekkel, konkrétabban a jogállamiság elveivel összhangban tudjanak együttműködni például a tényellenőrzés (fact checking) terén.
Bármilyen dezinformáció elleni intézkedés igen jelentős következményekkel járhat az alapvető emberi jogokra nézve, amelyeket az összes tagállamban biztosítani és védelmezni kell.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Európai Bizottság.
„A digitális szolgáltatások egységes piacáról szóló rendeletre irányuló javaslat”, 2020. december 15.
Claudia Cohen: „Des marques financent, malgré elles, la désinformation”, Le Figaro, 2021. augusztus 5.
Institute for public relations, Combating foreign disinformation on social media, Rand corporation, 2021. július 28.