C 152/70
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
4.10.
A keretrendszer alapján létrejött egy olyan önértékelési eszköz, amelyet a vállalatok a fejlesztendő területek azonosítására használhatnak. 4.11.
A Fixing the Business of Food kezdeményezés egy olyan digitális platform alapját is képezi, amely kiemeli a bevált gyakorlatokat.
A négy pilléren alapuló keretrendszer konkrét példákat mutat be a kifejezetten az élelmiszeripari vállalkozások számára kiválasztott, a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendhez igazodó célkitűzésekre, célokra, mutatókra és mérőszámokra.
Továbbá segíthet a vállalkozásoknak a fő teljesítménymutatóik meghatározásában, a befektetőknek az élelmiszeripari vállalkozások által tett intézkedések és előrelépések nyomon követésében, a fenntarthatósági jelentések elkészítőinek pedig a jelentéseik kidolgozásában.
Tekintettel az egyes alágazatok sajátosságaira, a keretrendszert a mezőgazdasági kisvállalkozások, az akvakultúra- és a bortermelők igényeihez igazították.
5.
Az élelmiszeripari vállalkozások fenntartható fejlődési célokhoz való igazodásának szakpolitikai kerete 5.1.
Az EGSZB üdvözli a felelős üzleti és forgalmazási gyakorlatokra vonatkozó uniós magatartási kódexet, amely fontos eleme „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtásának.
A legtöbb érintett fél az önkéntes kódex kidolgozását összességében értékes folyamatnak tartja, amely közelebb hozta egymáshoz az élelmiszer-ellátási lánc partnereit.
A kezdeményezés kiindulópontot jelent, és továbbra is a felelős és fenntartható üzleti gyakorlatok együttműködési platformjaként kell szolgálnia. 5.2.
Az EGSZB azonban – a vállalatok és az érdekelt felek visszajelzései alapján is – rámutat az önkéntes megközelítés korlátaira, és hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóságra való gyors áttérés érdekében szabályozásra és jogszabályokra van szükség.
Ez magában foglalja a versenyszabályok felülvizsgálatát is, hogy még inkább előmozdítható legyen az együttműködés és a fenntarthatóság az ellátási lánc egészében. 5.3.
Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy a magatartási kódex hiányosságokat mutat a szociális dimenzió tekintetében, és sajnálja, hogy a kollektív tárgyalásokról sem tesz említést.
A szociális párbeszéd nagyon fontos, és a szociális partnereket az egész lánc mentén be kell vonni a folyamatba.
A fenntarthatósághoz vezető útnak pozitív hatással kell lennie a bérekre és a munkakörülményekre is. 5.4.
A kódexből hiányoznak az egészséges és fenntartható élelmiszerek megfizethetőségének növelését célzó intézkedések is.
Az egészséges és fenntartható élelmiszerek megfizethetősége segítené a fogyasztókat az egészséges és fenntartható étrend bevezetésében. 5.5.
A magatartási kódexből hiányzik a kötelezettségvállalások relevanciájának, végrehajtásának és hatásának értékelésére szolgáló szilárd ellenőrzési mechanizmus.
A magatartási kódex helyszíni végrehajtása céljából megbízható felülvizsgálati folyamatot kell bevezetni, hogy nyomon lehessen követni, hogy az egyes kötelezettségvállalások és az ambiciózus célokra vonatkozó ígéretek teljesülnek-e vagy sem.
A tapasztalatok szerint csak az valósul meg, amit mérnek és ellenőriznek.
Összességében a civil társadalom (szociális párbeszéd) erőteljesebb bevonása is döntő fontosságú lesz a sikerhez.
Az EGSZB által korábbi véleményeiben (22) javasolt, több érdekelt fél részvételével és több szinten működő Európai Élelmiszerpolitikai Tanács többek között megkönnyíthetné a civil társadalom részvételét a magatartási kódex nyomon követésében. 5.6.
Eddig főként a nagyobb multinacionális vállalatok csatlakoztak a magatartási kódexhez.
Olyan támogató környezetet kell teremteni, amely elősegíti a szorosabb összefonódást a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos menetrenddel, hogy a kkv-k prioritássá váljanak az EU élelmiszer-politikájában.
Bár a nagyobb vállalatok gyakran rendelkeznek saját fenntarthatósági részleggel, a kkv-k a jelek szerint gyakran csak korlátozott erőforrásokkal és kapacitásokkal rendelkeznek a fenntarthatóságnak a vállalkozásukba való integrálására. 5.7.
Az EGSZB emlékeztet korábbi véleményeinek következtetéseire, amelyekben méltányosabb élelmiszer-ellátási láncot sürget és elismeri, hogy az élelmiszer-ellátási lánc Európa-szerte kivételesen jól működik, és minden polgár számára minden nap kiváló minőségű élelmiszerekhez való hozzáférést biztosít.
A fenntarthatóbb és rugalmasabb élelmiszerrendszerek előmozdítása érdekében a tagállamoknak minél előbb végre kell hajtaniuk a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló uniós irányelvet, illetve egyéb támogatási politikákat.
(23)
(22) (23)
Az EGSZB véleménye: „A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához” (HL C 129., 2018.4.11., 18. o.) és „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” (HL C 429., 2020.12.11., 268. o.).
Az EGSZB véleménye: Egy méltányos élelmiszer-ellátási lánc felé (HL C 517., 2021.12.22., 38. o.).