2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/67
3.3.2.
Az Európai Bizottság Európában és nemzetközi szinten is elkötelezte magát a fenntartható élelmiszerrendszerek előmozdítása iránt.
Ez csak akkor érhető el, ha a jogszabályi keret valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosít a fenntartható élelmiszereket előállító uniós vállalkozások és a harmadik országbeli vállalatok számára az erős, rugalmas és fenntartható termelés lehetővé tétele érdekében.
Az EU kereskedelempolitikájának biztosítania kell, hogy az importált termékek a társadalmi és környezeti fenntarthatóság tekintetében Európa magas szintű normáihoz igazodnak.
A kereskedelmi megállapodások fontos szerepet játszanak a belső piac és az import közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításában, az európai fenntartható élelmiszertermelők versenyképességének megőrzésében (14) és a tisztességes jövedelem garantálásában.
3.4.
A jól megtervezett ellátási láncok szerepe:- a csomagolási és logisztikai rendszerek javítása a klímasemlegességi célok elérése érdekében 3.4.1.
A nagyrészt globális ellátási láncok összefüggésében a helyi beszerzés – amelyre többek között diverzifikált beszállítókon keresztül kerül sor – fontos az élelmiszer-értékláncok környezeti hatásainak csökkentése szempontjából, nem utolsósorban a logisztika tekintetében, és elősegíti a helyi gazdaságok fejlődését.
A Covid19-világjárvány következmé­ nyeként a helyi élelmiszereket egyre inkább a minőség szinonimájának tekintik, a fogyasztók pedig egyre inkább erre a szempontra összpontosítanak.
Ezenkívül az importált és a helyben előállított élelmiszerek közötti megfelelő egyensúly megtalálása eredményes stratégiának tűnik a szilárdabb és reziliensebb élelmiszerrendszerek eléréséhez.
3.4.2.
A fenntartható csomagolás lényege a biológiailag lebomló és újrafelhasználható anyagok használata, és elősegíti a fogyasztók körében az újrahasznosítást.
A vegyipar új felfedezései és ezeknek az üzleti gyakorlatba való beépítése innovatív megoldásokkal szolgál a környezeti problémákra.
Már léteznek biológiailag teljesen lebomló és komposztálható bioműanyagok, amelyeket mezőgazdasági biomasszából állítanak elő, és amelyek teljesen körforgásos folyamatot hoznak létre.
Néha a biológiailag lebomló anyagok hozzájárulnak a hosszabb eltarthatósághoz is, ami még nagyobb hozzáadott értéket eredményez.
3.4.3.
Az élelmiszerláncból származó közvetett kibocsátások csökkentése az alacsony környezeti terhelésű logisztikai járművekre való áttéréssel, hatékonyabb, jobban szervezett és adott esetben rövidebb ellátási láncok kialakításával, a helyi élelmiszerboltok megerősítésével, a digitalizáció szélesebb körű elterjedésével és a logisztikai infrastruktúra javításával is elérhető.
3.5.
Az oktatás és az átlátható címkézés előmozdítása 3.5.1.
A közigazgatási szervek, a vállalkozások és a fogyasztók felelősségteljesebb fogyasztása, valamint a fenntartható és egészséges táplálkozás, például a mediterrán étrend iránti fokozott figyelme kulcsfontosságú a fenntarthatóbb élelmiszerrendszerek megvalósításához (15).
Az ökológiai összefüggések és az „élelmiszerek értékének” jobb megértéséről is szó van: az élelmiszer-veszteség és -pazarlás hatása, a regionális gazdasági körök szerepe, a szállítási logisztika, a stratégiai élelmiszer-önellátás jelentősége stb.
3.5.2.
Az oktatási rendszerek alapvető fontosságúak az említett változások előmozdítása szempontjából (16).
Az élelmiszeripari vállalatok is jelentős szerepet játszhatnak, ha elkötelezik magukat aziránt, hogy a fogyasztókat és különösen a gyermekeket a fenntartható élelmiszertermelés és -fogyasztás fontosságára oktatják.
Folytatniuk kell a fenntarthatóbb és egészségesebb termékekre irányába tett erőfeszítéseiket (17).
Emellett felelős magatartási kódexeket kell elfogadniuk a marketinggyakorlatok tekintetében.
Az élelmiszeripari vállalatok címkékkel, marketingkampányokkal, a közösségi médiában, a vállalati étkezdékben és a vállalati kommunikációs politika útján is népszerűsíthetik az egészséges és fenntartható életmódot.
A címkézési gyakorlatoknak ki kell emelniük, hogy az egyes termékek mennyiben járulnak hozzá az egészséges és fenntartható étrendhez.
Ebben az összefüggésben egy, az élelmiszerek címkézésére vonatkozó átlátható keret segítené a fogyasztókat abban, hogy tájékozott és fenntarthatóbb vásárlási döntéseket hozzanak.
(14)
(15) (16) (17)
„Ahhoz, hogy az átfogó európai élelmiszerpolitika valóban releváns legyen az európai fogyasztók számára, elengedhetetlen, hogy az EU-ban fenntartható módon előállított élelmiszerek versenyképesek legyenek.
Ez azt jelenti, hogy az európai agrár-élelmiszeripari ágazat olyan árakon képes élelmiszert szállítani a fogyasztóknak, amelyek tartalmazzák az olyan kritériumokkal kapcsolatos többletköltségeket, mint a fenntarthatóság, az állatjólét, az élelmiszerbiztonság és a táplálkozás, ugyanakkor tisztességes jövedelmet biztosítanak a termelőknek, és biztosítják, hogy az ágazat a fogyasztók túlnyomó többsége által preferált opció maradjon.”
Vélemény: A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához, 5.8. pont (HL C 129., 2018.4.11., 18. o.).
Az EGSZB véleménye: „Az egészséges és fenntartható étrendek népszerűsítése az EU-ban” (HL C 190., 2019.6.5., 9. o.).
Az EGSZB véleménye: „Az egészséges és fenntartható étrendek népszerűsítése az EU-ban” (HL C 190., 2019.6.5., 9. o.).
Az EGSZB véleménye: „Az egészséges és fenntartható étrendek népszerűsítése az EU-ban” (HL C 190., 2019.6.5., 9. o.).