2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/3
3.2 Míg sokan még mindig online és offline értékesítési csatornákról beszélnek, a legsikeresebb vállalkozások zökkenőmentesen integrálják omnicsatornákba az online és az offline környezetet, ezáltal egyetlen felhasználói élményt kínálva a fogyasztóknak.
Ez hozzájárul a különböző üzleti modellek közötti verseny fokozódásához, és nagyobb választékot és átláthatóságot teremt a fogyasztók, a munkahelyek és a növekedés szempontjából.
3.3 A kiskereskedelmi ágazat előtt álló egyik legnagyobb kihívás az, hogy az online térben nincsenek egyenlő versenyfeltételek a harmadik országbeli kereskedőkkel szemben.
Ezeknek a kérdéseknek a némelyikével már foglalkoznak különféle európai bizottsági kezdeményezések.
A médiában rendszeresen jelennek meg olyan beszámolók, amelyek szerint egyes harmadik országbeli kereskedők által online értékesített nem uniós termékek nem felelnek meg az uniós szabályoknak, nem biztonságosak vagy akár veszélyesek.
Mindez tisztességtelen verseny elé állítja az uniós székhelyű kereskedőket, akik megfelelnek a fogyasztók számára értékesített termékek biztonságosságát és a fogyasztói jogok tiszteletben tartását előíró uniós szabályoknak.
A problémát a hiányos piacfelügyelet és vámellenőrzés, valamint a jogkövető kereskedőket sújtó magas megfelelési költségek súlyosbítják.
A fogyasztók nehezen tudnak ellenállni az alacsonyabb árak kísértésének.
Egy 2020-as tanulmány szerint a határokon átnyúló vásárlást végző uniós fogyasztók közel 70 %-a vásárolt Kínából származó termékeket – ez az arány 2014-ben még 15 % volt (1).
3.4 A kiskereskedők és a nagykereskedők folyamatosan újítanak, alkalmazkodnak és kísérleteznek, hogy új termékeket, szolgáltatásokat és üzleti modelleket fedezzenek fel, és így lépést tartsanak a vásárlói kereslettel.
A Covid19 előtt három kiskereskedőből kettő nem folytatott online tevékenységet, a világjárvány pedig rámutatott, hogy mennyire fontosak az omnicsatornák számos vállalat, különösen – de nem csak – a kiskereskedő és nagykereskedő kkv-k számára.
3.5 A digitális innováció javítja Európa globális versenyképességét.
Minden második európai fogyasztó már vásárol online, és évente 424 milliárd EUR-t költ (2), de az online vásárlások aránya terméktípusonként jelentősen eltér; jelenleg a vevőknek csak 15 %-a bonyolít le határokon átnyúló vásárlásokat, a kkv-knak pedig csak a 7 %-a értékesít saját országán kívül.
Európában szilárd, ambiciózus digitális politikára van szükség ahhoz, hogy az ágazat ki tudja használni ezeket a lehetőségeket, és biztosítani tudja, hogy minden vállalat részévé váljon a folyamatnak, javuljanak a munkavállalók munkakörülményei, és a fogyasztók Európa-szerte egyértelműen érzékeljék a kiskereskedelem digitalizációs folyamatából fakadó előnyöket, eközben pedig fennmaradjon a fogyasztóvédelem magas szintje valamennyi értékesítési csatornában. 4.
Zöld átállás 4.1 A Covid19-válság rámutatott a fenntartható termékek és üzletviteli módok iránti megnövekedett fogyasztói igényre.
A kiskereskedők és a nagykereskedők alapvető fontosságú kapcsolódási pontot jelentettek a végső felhasználókkal, és kulcsszerepet játszottak a fenntarthatóbb, újrahasznosítható és/vagy újrafelhasználható termékek és csomagolások iránti kereslet előrejelzésében és ösztönzésében.
A kiskereskedők és a nagykereskedők már évek óta aktívan ösztönözték a fenntartható fogyasztást, valamint csökkentették működésük és ellátási láncaik CO2-kibocsátását.
Ebben a magas fix költségekkel és alacsony haszonkulccsal rendelkező ágazatban azonban kihívásokkal kellett szembenézniük ezen átállás előmozdítása során.
4.2 A kiskereskedelmi ágazat jelentősen hozzájárul a hulladékgyűjtéshez és -újrahasznosításhoz.
A kiterjesztett gyártói felelősség rendszerei egy adott hulladékáram mennyiségén alapulnak, amelyet egy vállalat forgalomba hoz azon a piacon, ahol jelen van.
Ez a felelősség nem ilyen egyértelmű olyankor, amikor az EU-ban fizikailag telephellyel nem rendelkező kereskedők hoznak be termékeket az uniós piacra, vagy amikor a fogyasztók ezt közvetlen behozatal útján teszik.
Ezekben az esetekben a hulladékáramba kerülő termékhulladékot az európai kiskereskedők költségén hasznosítják újra vagy távolítják el.
Ez magában foglalja a harmadik országbeli gazdasági szereplők által előállított hulladékot is, akik nem fizetnek semmit.
Megerősített együttműködésre van szükség az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaira vonatkozó rendszerek és az EU-n kívül letelepedett online eladók között, valamint lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy ezek a vállalatok tisztában legyenek a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek szerinti kötelezettségeikkel.
Az újrahasznosítási folyamatokkal és költségekkel kapcsolatos fogyasztói ismeretek is döntő fontosságúak az online vásárlás hatásainak átláthatóbbá tételéhez. 5.
Készségek 5.1 Az EGSZB támogatja az európai kereskedelmi paktumot szorgalmazó, április 8-i közös nyilatkozatot (3), amelyet a kis- és nagykereskedelmi ágazat szociális partnerei, a UNI-Europa és a EuroCommerce adtak ki.
Ez rávilágított a Covid19-válság által a kiskereskedők és nagykereskedők életképességére gyakorolt példátlan hatásra, valamint az általuk foglalkoztatott munkaerő rezilienciájára.
A szociális partnerség hagyománya és az ágazaton belül a – gyakran kollektív szerződésekben rögzített – testre szabott munkafeltételek elterjedtsége lehetővé tette a vállalatok számára, hogy hatékonyan kezeljék az „új normákhoz” való hirtelen és radikális alkalmazkodást.
A szociális partnerek egy „európai kereskedelmi paktumot” javasoltak az uniós és a kormányzati hatóságoknak, hogy célzott támogatási intézkedésekkel, valamint a digitális és zöld átállás felgyorsításával segítsék az ágazat hosszú távú rezilienciájának javítását.
(1) (2) (3)
E-commerce in Europe 2020 [E-kereskedelem Európában 2020-ban] https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx 2020. 04.
08. – EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf