2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/57
1.9.
A páneurópai biztonsági architektúra egyik alappillére az EBESZ, amelyet ebbéli minőségében meg kell erősíteni az Oroszországgal folytatandó párbeszédhez.
Az Északi Áramlat 2. projektjét mindaddig jegelni kell, amíg Oroszország Ukrajnában nemzetközi jogot sért, mert különben Moszkvának további eszközök kerülnek a kezébe, amelyekkel nyomást gyakorolhat a kelet-európai államokra. 1.10.
Az európai biztonsági architektúrát a NATO-val közösen meg kell erősíteni; emellett az értékekről is párbeszédet kell folytatni a NATO-n belül. 1.11.
Tovább kell erősíteni a transzatlanti civil társadalmi együttműködést.
Ennek keretében különösen fontos a polgárok jogairól, a dezinformációval szembeni felkészültségről, a média szabadságáról, az éghajlatvédelemről, a szociális jogokról és a fogyasztóvédelemről, valamint a demokrácia támogatásáról szóló közös párbeszéd, amelyet az EU-ban az EGSZB garantál.
Hosszú távon a transzatlanti partnerségből egyfajta transzatlanti integráció lehet. 2.
Jogállamiság és szabad világrend 2.1.
Az EGSZB meglátása szerint a szabad világrend és a belső jogállami és demokratikus berendezkedés elválaszthatatlanul összefügg egymással.
Amennyiben a jogállami–demokratikus szereplők nem tudnak kellően érvényesülni az autoriter vagy totalitárius berendezkedésű szereplőkhöz képest, a szabad világrend nem tartható fenn.
Megfordítva pedig amennyiben a szabályokon alapuló szabad kereskedelem helyébe a merkantilizmus és a protekcionizmus lép, akkor belül is lendületet nyernek azok az erők, amelyek megkérdőjelezik a szabadságon és jogállamiságon alapuló demokráciát. 2.2.
Az EGSZB véleménye szerint a társadalmi igazságosság és az esélyegyenlőség, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség vonatkozásában a szabad világrend jelenti a szabályokon alapuló, méltányos és fenntartható kereskedelemnek, valamint a párizsi éghajlati célok és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai elérésének az előfeltételét.
Egy olyan világrend, amelynek alapját az erősebb joga, az elzárkózás, az önellátásra való törekvés és a hatalmi hierarchiából kiinduló kereskedelmi kapcsolatok képezik, nem eredményezhet gazdaságilag tartósan sikeres, kreatív és innovatív vállalkozásokat, és nem is képes megerősíteni ezeket, de nem képes ambiciózus környezetvédelmi és szociálpolitikai célok megvalósítására sem. 2.3.
Az EGSZB ezért szorgalmazza, hogy erősítsék meg az államok közötti, az ENSZ és szakosított szervezetei keretén belüli együttműködés alapvető szabályait, és üdvözli a demokráciák szövetségének ötletét, mivel voltaképpen a második világháború után csak az USA hathatós demokratikus fellépésének köszönhetően tudtak létrejönni a nemzetközi intézmények, és jövőjük is csak egy, a világra nyitott és demokratikus USA-val együtt van. 2.4.
Az EGSZB önkritikusan megállapítja, hogy a hidegháború végét követően nemcsak az európai politika, hanem a szervezett európai civil társadalom is túlságosan hosszú ideig feltételezte, hogy tartósan biztosított a demokrácia és a jogállamiság garantált egyetemes értékeinek érvényesülése.
A világon azonban vannak olyan erős szereplők, akik – bár a nemzetközi jog szerint magukra nézve is kötelezőnek fogadták el ezeket az értékeket – a gyakorlatban alapvetően figyelmen kívül hagyják azokat.
A saját értékalapú rend megőrzése nem magától értetődő. 2.5.
A demokratikus-jogállami berendezkedésű államok és államszövetségek alapjául szolgáló értékek meghatározzák a multilaterális rendet, amely mellett az EU – jóllehet korlátozott saját befolyással – továbbra is kiáll.
Az értékek olyan tényezőkben gyökereznek, mint a világi és az egyházi hatalom elválasztása, a Magna Charta, a habeas corpus, valamint az ENSZ Közgyűlése által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata.
Ezek a liberális demokrácia és a jogállamiság alapfeltételei.
Az EU és az USA, valamint a baráti liberális demokráciák osztják ezeket az értékeket.
Az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 30. cikke kifejezetten kimondja: „A jelen Nyilatkozat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az valamely állam, valamely csoport, vagy valamely egyén részére bármilyen jogot adna arra, hogy az itt kinyilvánított jogok és szabadságok megsemmisítésére irányuló tevékenységet fejtsen ki, vagy ilyen cselekményt elkövessen.” 2.6.
A liberális demokráciák közös vonása, hogy létük elválaszthatatlanul összekapcsolódik a plurális, független és élénk civil társadalommal. 3.
A transzatlanti kapcsolatok jelentősége Európa világban elfoglalt helye szempontjából 3.1.
Az elmúlt két évtizedben bekövetkezett geopolitikai változások komoly károkat okoztak a szabad világrendben, és jelentősen gyengítettek fontos nemzetközi szervezeteket.
A meghatározó hatóerő a Kínai Népköztársaság egyre agresz­ szívebben fellépő hatalmi elitje és az USA veszélyesen növekvő elszigetelődése volt. 3.2.
Saját társadalmi feszültségei és a kihívás globális dimenziója miatt az USA nem tudja egyedül megőrizni a szabad világrendet.
Az Egyesült Államok lakossága komoly szkepticizmussal szemléli a világ távoli részein megvalósuló költséges katonai műveleteket.
Afganisztán példája brutális módon világít rá arra, hogy a liberális demokráciáknak sürgősen új, hiteles stratégiát kell felmutatniuk, és az Egyesült Államok tehermentesítése érdekében nagyobb európai szerepvállalásra van szükség.
Ez nem korlátozódhat pusztán a katonai képességekre, bár azok elengedhetetlenek.