C 152/2
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
1.3 Az EGSZB kiemeli, hogy a kiskereskedelmi ágazat előtt álló egyik legnagyobb kihívás az, hogy az online térben nincsenek egyenlő versenyfeltételek a harmadik országbeli kereskedőkkel szemben; ez tisztességtelen verseny elé állítja az uniós székhelyű kereskedőket, akik megfelelnek a fogyasztóknak értékesített termékek biztonságosságát és a fogyasztói jogok tiszteletben tartását előíró uniós szabályoknak.
1.4 Az EGSZB egyetért azzal, hogy Európában szilárd, ambiciózus digitális politikára van szükség ahhoz, hogy a kiskereskedelmi ágazat ki tudja használni a digitális innovációban rejlő lehetőségeket Európa versenyképességének fokozására.
A zöld átállás felvállalása lehetőséget kínál a kiskereskedelmi ágazat számára, hogy egyúttal segítse a fogyasztókat a fenntarthatóbb fogyasztási döntések meghozatalában.
Az EGSZB kiemeli, hogy a valódi egységes piac és a hatékony és eredményes határokon átnyúló jogszabályok léte lehetővé teszi a kis- és nagykereskedelmi szektor számára, hogy reagáljon a fogyasztói igényekre, és egy globálisan versenyképes, digitálisabb környezetben versenyezzen.
1.5 Az EGSZB támogatja a kiskereskedelmi és a nagykereskedelmi ágazat szociális partnerei által az európai kereskedelmi paktumban megfogalmazott közös nyilatkozatot, amely szerint az EU célzott támogatási intézkedések bevezetésével, valamint a digitális és a zöld átállás felgyorsításával segítheti az ágazat hosszú távú rezilienciájának javítását, és elismeri a kiskereskedelmi üzletek szerepét a városközpontok és a vidéki közösségek életben tartásában.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne kialakítani egy olyan, a helyreállítási tervekre alapuló integrált helyreállítási és iparpolitikai stratégiát, amely tükrözi a szolgáltatások és a feldolgozóipar egymást erősítő szerepét a növekedés előmozdításában és az uniós gazdaság hatékony működésében, valamint támogatja a kiskereskedelmi szektor digitalizációját, különös tekintettel a kkv-kra.
1.6 Az EGSZB sürgeti az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tervezzék újra a foglalkoztatást és a készségeket támogató intézkedéseket, és az új munkahelyekhez igazodó jobb szakképzés és oktatás, az egyéni tanuláshoz és a szociális gazdaság ágazatának nyújtott támogatás, valamint tanulási számlák révén ruházzanak be a jövő kiskereskedelmi munkavállalóinak készségeibe, és támogassák a vállalatokat olyan módon, hogy azok a digitális technológiák használatára irányuló képzéssel meg tudják tartani munkaerejük nagy részét.
Az átképzés mások számára lehetővé teheti, hogy egyéb ágazatokban kapjanak munkalehetőséget.
Az EGSZB egyetért azzal, hogy a mesterséges intelligencia és a robotika bővíteni és növelni fogja a gazdaság digitalizációjának a munkaerőpiacokra gyakorolt hatásait, és hozzájárulhat a gazdasági és társadalmi fejlődéshez is. 2.
Bevezetés 2.1 A kiskereskedelmi ágazat, amely kiskereskedelmi üzleteket (B2C) és nagykereskedelmi vállalatokat (B2B) foglal magában, a legnagyobb magánszférabeli munkáltató Európában, mivel ebbe az ágazatba tartozik minden hetedik munkahely és minden negyedik európai vállalat.
A kiskereskedők és a nagykereskedők jelentik a kapcsolatot a termelők és a gyártók, valamint az Európai Unió (EU) 450 millió fogyasztója között.
2.2 A kiskereskedelem a fogyasztói igények által vezérelt ágazat.
A fogyasztók számára élelmiszereket és nem élelmiszer jellegű termékeket értékesítő online és hagyományos üzletek változatos ágazatáról van szó, amely üzletek gyorsan olvadnak össze egy a fogyasztókat célzó omnicsatornás üzleti modellé.
Az ebben az ágazatban működő vállalkozások 99 %-a kkv, amelyek megpróbálnak eligazodni az egységes piacon, igyekeznek túlélni egy rendkívül versengő piacon, rugalmasságot kínálnak az innovációhoz és a kísérletezéshez, és azt csinálják, amihez a legjobban értenek: kiszolgálják az ügyfeleiket.
2.3 Az európai kiskereskedelmi ágazat a digitális transzformáció kellős közepén tart.
A Covid19-világjárvány drámai mértékben felgyorsította ezt az átalakulást.
Számos fogyasztónak online kellett megvásárolnia a nem élelmiszer jellegű termékeket, mert a boltok bezártak.
Az élelmiszerüzletek gyakran nyitva tudtak maradni, de szigorú korlátozások vonatkoztak rájuk, amelyek a fogyasztók és az alkalmazottak biztonságának megőrzése érdekében magas költségekkel jártak.
Sok olyan kiskereskedőnek, amely korábban nem rendelkezett online webáruházzal, el kellett kezdenie az online termékértékesítést, hogy a lezárások alatt ismét el tudja érni az ügyfeleket.
Gyakran az online piacterek jelentették a kkv-k számára az egyetlen lehetőséget a gyors online megjelenésre, és ez a tendencia a közeljövőben várhatóan tovább fog erősödni.
2.4 Ugyanakkor a zöld átállás lehetőséget jelent a kiskereskedelem számára, mivel az ágazat ezáltal újragondolhatja az üzleti modelleket, alternatív termékeket kínálhat, valamint támogathatja a fenntarthatóbb életmódot és ebbe az irányba ösztönözheti az embereket.
Így tehát egyszerre reagál a társadalmi változásokra, és elő is idézi azokat.
A fenntarthatóbb alternatívák iránti növekvő fogyasztói kereslet és az ezeket előíró szabályozói követelmények mellett a zöld átállás lehetőséget kínál arra is, hogy újragondoljuk, hogyan állítja elő, gyártja, értékesíti, használja és selejtezi le a társadalom a termékeket. 3.
Digitális transzformáció 3.1 A digitális transzformáció alapjaiban változtatja meg a kiskereskedelmi üzleti modelleket: módosítja az ügyfelekkel való kapcsolattartást, a marketinget, magát az ellátási láncot, az ellátási láncon keresztül áramló információkat és még sok minden mást.
Az ágazat hagyományosan a termékek viszonteladójaként működik, de egyre inkább a viszonteladás köré szerveződő támogató szolgáltatások együttesévé alakul, emellett pedig az adatok egyik vezető előállítója és feldolgozója, valamint a mesterséges intelligencia (MI) fontos felhasználója is.
Ez elengedhetetlen a fogyasztói kereslet kielégítéséhez és a relevánsabb, személyre szabott kínálat biztosításához.