C 152/54
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.11.
Az Európai Bizottság ökoszisztéma-megközelítése nem terjed ki minden releváns szintre és szempontra.
Egyértelműen annak fontosságát hangsúlyozza, hogy az átállás fejleményeit regionális perspektívából is meg kell vizsgálni, és hogy a vállalatoknak – beleértve a szociális gazdaságban tevékenykedőket is – kell az egész politikai művelet alapját képeznie.
Fontos rámutatni arra, hogy ez hogyan kapcsolódik az értékláncokhoz, és hogy az egyes ökoszisztémák különböző összetevői hogyan felelnek meg más ökoszisztémák összetevőinek. 4.
Lehetséges átállási pályák a társadalmi-gazdasági és ipari fejlődés holisztikus megközelítése alapján 4.1.
Bár az innovációt széles körben az új technológiákhoz vagy a tudományos kutatásban elért áttörésekhez kötik, arra is van lehetőség, hogy a meglévő kompetenciákat jobb vagy új termékek és szolgáltatások alapjaként használják fel.
Az új technológiák összefonódnak a meglévő hagyományos technológiákkal.
További egyértelmű példák vannak a jól bevált hagyományos gyártási módok és a fokozatos innováció, valamint az iparágak korszerűsítése közötti kapcsolatra: a repülőgépiparból származó új és könnyebb anyagok felhasználása a járművekben, a könnyebb járműipari anyagok használata, valamint a biotechnológia alkalmazása új orvosi műszerek vagy szolgáltatások tervezésében. 4.2.
A fejlett ikt-infrastruktúrák az új lehetőségek bevezetésének mozgatórugói, és segítenek olyan innovatív és fenntartható megoldások létrehozásában, amelyek a regionális sajátosságokhoz kapcsolódnak.
A 3D nyomtatók használata például lehetőséget nyújt arra, hogy egy terméket egy helyen fejlesszenek ki és tervezzenek meg, és ott tegyék fizikailag elérhetővé, ahol szükség van rá, több különböző helyszínen.
Ez segít csökkenteni a szállítással kapcsolatos környezeti hatásokat. 4.3.
A szociális gazdaság koncepciói fontos szerepet játszhatnak a társadalmi-gazdasági változásokban azáltal, hogy új tanulási, megélhetési és foglalkoztatási lehetőségeket, valamint alternatív szolgáltatási és támogatási infrastruktúrákat teremtenek a helyi közösségekben, különösen a hátrányos helyzetű csoportok és a veszélyeztetett személyek számára.
Az általános érdekű közszolgáltatásokkal együtt e koncepciókban jelentős potenciál rejlik azt illetően, hogy kompetensen és hatékonyan készítsék fel a társadalmi és gazdasági szereplőket az innováció és a változás követelményeire és következményeire, különösen regionális szinten. 4.4.
Az állami struktúráknak nagy felelősségük van abban, hogy megteremtsék a változást és a fejlődést lehetővé tevő feltételeket azáltal, hogy valamennyi gazdasági szereplő számára hozzáférhető általános érdekű szolgáltatásokat nyújtanak. 4.5.
Ez is része a közérdekű szolgáltatások terén szükséges előrelépésnek.
E körbe tartozik például a munkaerő szükséges készségfejlesztését biztosító továbbképzési ügynökségek megszervezése, a munkavállalók kompetenciáinak javítása céljából, valamint a vállalatok segítése abban, hogy lépést tartsanak az innovációval és a változásokkal.
Következésképpen a képzett munkavállalók is jobban megvetik majd a lábukat a régióban, és hozzájárulnak a folyamatban lévő – és ökológiai – szerkezetváltás alakításához. 4.6.
Az energiaintenzív iparágak esetében számos közös megoldás létezik a dekarbonizációra, és így megvan a lehetőség a közös beruházásokra (pl. tiszta hidrogén, szén-dioxid-leválasztás és -tárolás).
A nagyobb fokú körforgásos jelleg és az ipari szimbiózis szintén fontos szempontok az ipar dekarbonizációjában és abban, hogy fokozottan termelékeny, hatékony vállalatokkal készüljünk fel a jövőre. 5.
A regionális munkaerőpiacok jelentősége abban, hogy a fenntartható gyártó és szolgáltató vállalatok tisztességes munkahelyeket biztosítsanak 5.1.
Fel kell ismerni és részletes elemzést kell készíteni arról, hogy milyen alapvető kompetenciákkal bírnak a régiók, a vállalatok és ezek gazdasági teljesítménye az iparágakban és a munkaerő terén.
Ez a szerep magában foglalja az infrastruktúrát, a helyszínt, az erőforrás-ellátottságot, a vállalkozói szellemet és az intézményi felépítést is.
Ez fontos a magasan képzett munkaerő rendelkezésre állásához, valamint annak előrejelzéséhez, hogy a jövőben milyen készségekre lesz szükség a készséghiányok elkerüléséhez (pl. mérnökök). 5.2.
Az egyetemekkel – beleértve az alkalmazott tudományokra szakosodott egyetemeket is – és a kutatóintézetekkel folytatott együttműködések fontos szerepet játszhatnak olyan új ipari lehetőségek megteremtésében, amelyek új munkahelyeket eredményezhetnek a már működő vállalkozásoknál, a multinacionális vállalatoknál, a kkv-knál és az induló innovatív vállalkozásoknál. 5.3.
Humán szinten azok a régiók vannak előnyös helyzetben, amelyek könnyen befogadják és integrálják az újonnan érkezőket a jól működő társadalmi-gazdasági struktúrákba. 5.4.
Azok a régiók, ahol a képzett munkaerő mélyen be van ágyazódva a társadalmi-gazdasági struktúrákba, és ott otthon érzi magát, a hatékony formális és informális kompetenciahálózatokon alapuló, magas hozzáadott értékű és dinamikus iparágak és vállalatok otthonává is válhatnak.
Következésképpen a munkaerő jelentős mértékben hozzájárul egy régió innovatív ipari kompetenciáinak meghatározásához, és alapvetően segíti a korszerűsítési és átalakulási folyamatokat.