2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/53
összes iparágat globálisan osztályozza.
Ez a megközelítés nem veszi figyelembe az eltérő helyzeteket vagy a különböző ökoszisztémákban fennálló kölcsönös függőségeket.
Aligha tud igazságot tenni a különböző régiókban felmerülő igények sokfélesége között, és ki kell egészíteni egy regionális politikai perspektívával. 3.3.
Az Európai Bizottság jelenleg olyan fő teljesítménymutatókon dolgozik, amelyek az EU iparstratégiájának sikerét hivatottak bemutatni (6).
Jelenleg az Európai Bizottság elsősorban a gazdasági növekedésre összpontosít, és figyelmen kívül hagyja az európai zöld megállapodásban meghatározott célokat, a körforgásos gazdaságra való átállás által megkövetelt változásokat és az átalakulási folyamat társadalmi dimenzióját.
Rendkívül fontos, hogy az EU iparstratégiája egyértelműen elismerje és értékelje a regionális szinten rendelkezésre álló ipari készségek, lehetőségek és kompetenciák értékét.
Ezt megfelelően figyelembe kell venni.
Különben, ha ilyen szűk körűen csak a gazdasági növekedésre és az ahhoz kapcsolódó intézkedésekre és eszközökre összpontosítunk, akkor ez a klímacélok és az ipari átalakulással kapcsolatos lehetőségek elmulasztásához vezethet, továbbá veszélyeztetheti a körforgásos gazdaságot. 3.4.
Az iparstratégia és a szakpolitikák kialakítása során mindezen előfeltevések alapján figyelembe kell venni a bizonytalanságot és a kiszámíthatatlanságot.
A szakpolitikai intézkedéseknek és az egyes helyzetekhez igazodó különféle pályáknak rugalmasnak kell lenniük, és a régión belül vagy a más régiókkal és országokkal folytatott cserék révén a régió rendelkezésére álló összes kompetenciát alapul kell venniük.
Fontos stratégiai forrásként nyitottságra van szükség annak megállapításához, hogy mi hiányzik, és mire van azonnal szükség. 3.5.
Az éghajlatvédelmi célú ipari szerkezetváltás súlyos társadalmi problémákat fog okozni, ha a zöld megállapodás céljait a hátralévő rövid idő alatt kívánjuk elérni.
A környezeti szempontból káros erőforrások fogyasztása olyan kérdés, amellyel foglalkozni kell és meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy szociális és társadalmi szempontból igazságos megoldást találjunk. 3.6.
A körforgásos gazdaság pozitívan járul hozzá az ipari szerkezetváltáshoz a régiókon belül, valamint az ellátási és értékláncok mentén is.
Bár a legnagyobb hozzáadott érték a legfejlettebb iparágakkal rendelkező régiókban található, a kevésbé tudásalapú és energiaigényesebb gazdasággal rendelkező helyeken olyan anyagokat állítanak elő és dolgoznak fel, amelyek bekerülnek a körforgásos gazdaságba.
A gyengébb régiók egyértelműen nagyobb előnyt kovácsolhatnak a körforgásos gazdaságból, és jelentős szereplőkké válhatnak ezen a területen. 3.7.
Az ipari szerkezetváltás regionális szintű sikerének előtérbe helyezése egyértelműen szükségessé teszi az erős összekapcsolódást, a szoros együttműködést és a kompetenciák megosztását más régiókkal, akár az uniós tagállamok nemzeti határain is túllépve.
Kölcsönhatások átfogó rendszeréről van szó, amely egyértelműen magában foglalja a helyi kkv-k és a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok közötti kölcsönhatást. 3.8.
A meglévő regionális ipari kompetenciák önmagukban nem teljesen hatékonyak a társadalmi-ökológiai változások összefüggésében.
Ezeket azonban tovább kell és lehet fejleszteni a tudásba, a felszerelésbe és a személyzetbe való beruházás révén, és a megváltozott körülmények között is termelékennyé kell és lehet tenni őket.
Mindez új termékek, szolgáltatások, technológiák és lehetőségek létrehozását fogja szolgálni, ami gazdaságilag stabil vállalatokat és vonzó munkahelyeket biztosít a régiókban.
Az európai iparstratégiának pontosan erre a célra kell törekednie. 3.9.
Egy régiót széles körben meghatároznak ipari struktúrái, vállalatai, munkaereje, polgárainak kompetenciái, K+F képességei, valamint a vállalatok által gyártott vagy feldolgozott konkrét termékek.
Az ipari kompetenciák történelmi okokból kifolyólag igen különböző sajátosságokkal rendelkeznek.
Az ellátási és értékláncok Európa-szerte nagyon eltérő regionális hatásokat fejtenek ki.
A globális kontextus ugyanolyan fontos, mint az Európán belüli szerveződés, de eltérő hatásai vannak.
Az Ipar 4.0 és a digitalizáció, valamint az információs és kommunikációs technológiák jelentős, de nagyon eltérő hatással lesznek az európai iparágakra és általában a gazdaságokra.
Ebben az értelemben az innovációs és fejlesztési alapok még inkább központi szerepet fognak játszani a regionális különbségek csökkentésében. 3.10.
Az ipari szerkezetváltást előmozdító szolgáltatók, köztük az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k még kevésbé központi régiók esetén is összekapcsolhatók ügyfeleikkel, és ilyen helyeken is létrehozhatók vonzó munkahelyek.
A tudásalapú vállalatok az értékláncokhoz nyújtott hozzájárulásukat a vevőkhöz való közelségüktől nagymértékben függetlenül tudják megvalósítani.
Ráadásul a nagyobb üzemek gépeit gyakran távolról is irányítani lehet.
(6)
Lásd az INT/935 jelű EGSZB-véleményt a következő tárgyban: „Az új iparstratégia frissítése” (2021) (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).