2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/47
3.10.
Az EGSZB szerint törekedni kellene arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében az erőforrásés energiaigényes iparágak átalakítására nyújtott támogatásokat a meglévő köz- és magánfinanszírozási programokkal – például a SPIRE programmal vagy a „tiszta acél” partnerséggel – is összehangolják.
Az ipari szövetségeket platformként kellene használni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott projektek és a meglévő uniós programok közötti hosszú távú szinergiák előmozdítására, hogy az erőforrás- és energiaigényes iparágak átalakulása felgyorsuljon. 3.11.
Megállapították, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül nyújtott pénzügyi támogatást ambiciózus adóreformnak kell kísérnie.
Ezt össze kell hangolni az OECD-megállapodással annak biztosítása érdekében, hogy a rendkívül nyereséges vállalatokra 2023-tól 15 %-os tényleges társaságiadó-kulcs vonatkozzon. 3.12.
A vállalatoknak nyújtott támogatások folyósításának fő célja az uniós ipar nemzetközi versenyképességének megőrzése az EU szociális, gazdasági és környezetvédelmi normáinak tiszteletben tartása mellett, annak biztosítása érdekében, hogy a kettős átállás az európai polgárok javát szolgálja. 3.13.
A fent említettek szerint az EU helyreállítása terve tehát kulcsfontosságú lesz az erőforrás- és energiaigényes iparágak átalakulása szempontjából, és a kettős átállás tekintetében más gazdasági ágazatok átalakulásához is hozzá fog járulni.
Egy ilyen széles körű átalakulás – különösen a humán tőkével kapcsolatos kérdések terén – hosszú távú alkalmazkodást igényel, és átmeneti időszakokat is szükségessé tesz.
Az EGSZB határozottan javasolja a beruházási mechanizmusok 2026 utánra való kiterjesztését, és hogy határozzanak meg szoros és egyértelmű kapcsolódási pontokat az egyes mechanizmusok között.
4.
Részletes megjegyzések Az EGSZB kéri a tagállamokat és az ipari szereplőket, hogy az Európai Bizottság által meghatározott fő kiemelt területeken olyan beruházásokat és reformokat javasoljanak, amelyek a kitűzött végső célok elérése szempontjából a legnagyobb átalakító hatással járnak.
Arról sem feledkezhetünk meg, hogy a kettős átállással kapcsolatos célok kapcsán felmerülő költségeknek a társadalom egésze számára megfizethetőknek kell lenniük.
4.1.
MEGÚJULÁS – tiszta technológiák és megújuló energia 4.1.1.
Az ipari átállás nem valósulhat meg energetikai átállás nélkül.
Az ipar dekarbonizációja közvetlenül attól függ, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású ipari termeléshez elegendő mennyiségben rendelkezésre áll-e megfizethető, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrás.
A dekarbonizált energia megfelelő mennyiségű és megbízható előállításának biztosítása kulcsfontosságú lesz az éghajlat-politikai és digitális célok eléréséhez.
Hasonlóképpen, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energia eddig példátlan mennyiségének szállításához, tárolásához és elosztásához szükséges infrastruktúra fejlesztése vagy kialakítása is hatalmas beruházásokat igényel.
A nemzeti helyreállítási tervek és különösen a javasolt reformok végrehajtása során arra kell törekedni, hogy versenyképes, stabil és kiszámítható energiaárakat biztosítsunk, és korlátozzuk a magas energiaárak inflációra gyakorolt hatását, hiszen ez veszélyeztetheti az eei-k és általában a társadalom helyreállítását.
4.1.2.
Az EGSZB egyetért azzal, hogy a nemzeti helyreállítási tervek végrehajtása során elengedhetetlen a technológiai semlegesség: minden alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiát (megújuló energia, zöld hidrogén, fúziós reaktor stb.) be kell vonni ebbe az átállásba, amennyiben azok a 2030-ra és 2050-re vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzésekkel, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival összhangban vannak.
Egyetlen technológiát sem szabad előzetesen vagy önkényesen kizárni.
Az erőforrás-elosztás kritériumainak arra kell összpontosítaniuk, hogy – függetlenül magától a technológiától – versenyképes energiaárak legyenek biztosítottak a végfelhasználók számára.
4.1.3.
Ehhez nemcsak a különféle, versenyképes megújuló energiaforrások kombinálása lehet megfontolandó, hanem azoknak a szén-dioxid-leválasztási, -tárolási és -felhasználási technológiákkal való kombinálása is, és a különböző tagállamok közötti energiahálózatok összekapcsolásának szerepéről sem feledkezhetünk meg. Megfelelő, homogén szabályozásra van szükség ahhoz, hogy a beruházások üzleti modellje kialakulhasson, és e technológiák bevezetése lehetővé váljon.
4.1.4.
A megfizethető energetikai és a technológiai megoldások elérhetősége mellett az energiahatékonyság is kellő figyelmet igényel.
Az EU hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiájában minden, a 2050-re teljesítendő klímasemle­ gességi célkitűzések eléréséhez meghatározott forgatókönyv fontos szerepet tulajdonít az energiamegtakarításnak (1).
A fokozottan körforgásos gazdaságra való átállás szintén fontos szerepet játszik az erőforrás- és energiaigényes iparágak energia- és erőforrás-felhasználásának csökkentésében.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en.