2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/195
3.8.
Ezen túlmenően a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók készségeinek, ismereteinek és támogatásának előmozdítása erősítheti az új fenntartható gyakorlatok és áttörést jelentő technológiák alkalmazását (pl. precíziós mezőgazdaság, ellenőrzött forgalmú gazdálkodás, megfelelő hulladékkezelés, a kémiai növényvédő szerek használatának csökkentése vagy elkerülése, a genetikai sokféleség megőrzése a földeken stb.).
Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot tegyen a mezőgazdasági ágazatban történő szén-dioxid-eltávolítás szabályozási keretére. 3.9.
Az éghajlatváltozás gyors és hatékony kezeléséhez globálisan összehangolt fellépésre van szükség.
Amint azt az IPCC 2021.
évi jelentése is jelzi (9), tudományos bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a közelmúltban Európában gyakran előforduló katasztrófák egyértelműen a melegebb éghajlattal és az üvegházhatású gázok kibocsátásának növekedésével függnek össze.
Továbbá leszögezi, hogy az emberi hatás „az elmúlt legalább 2000 évben példátlan mértékben melegítette fel az éghajlatot”.
Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az EU törekvéseit célzott és hatékony nemzetközi szintű intézkedésekkel kell kiegészíteni a globális részvétel, a méltányos tehermegosztás és a tisztességes verseny biztosítása érdekében.
4.
Részletes megjegyzések 4.1.
Az „Irány az 55 %!” jogalkotási csomag kiváló és ambiciózus lépés, és ismét bizonyítja, hogy az EU élen jár az éghajlatváltozás elleni küzdelemben.
Kiváló vitatéma is így az ENSZ 26., glasgow-i éghajlatváltozási konferenciája előtt, amikor az EU-nak meg kell próbálnia meggyőzni a világ többi részét arról, hogy sürgősen hasonló intézkedéseket kell hozniuk.
Az EGSZB rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem egyetlen hatékony módja az összehangolt globális válasz, és hogy a G7-ek, a G20-ak és más nemzetközi testületek partnereivel való együttműködés az előre vezető út. 4.2.
A termőföldek talajromlás, urbanizáció és földelhagyás miatti csökkenése évek óta összetett probléma valamennyi tagállamban.
A területhasználat tervezése alapvető fontosságú az EU fenntartható fejlődése szempontjából, és az EGSZB kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a természeti erőforrások hatékony felhasználására, különösen mivel a földterületek a népesség növekedésével egyre szűkösebbé válnak.
Az EGSZB már tett javaslatot egy koherens uniós keretrendszerre, amely megvédi a mezőgazdasági földterületeket (10). 4.3.
A mezőgazdasági ágazat termelékenységének és szén-dioxid-tárolásának növelése érdekében az EGSZB a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok, például a vetésforgó, a szerves hulladékok hasznosítása, a precíziós mezőgazdaság stb. széles körű előmozdítására és támogatására szólít fel.
A gazdálkodók számára biztosítani kell a szükséges finanszírozási lehetőségeket és a naprakész információkat a legjobb gazdálkodási gyakorlatokról és a talajminőség javításának lehetőségeiről.
Végül pedig minden tagállamban körültekintően kell gazdálkodni a földekkel, biztosítva a versenyképesség és a fenntarthatóság közötti megfelelő egyensúlyt. 4.4.
2021 márciusában az Európai Bizottság közzétette az ökológiai cselekvési tervet (11), hogy segítsen a tagállamoknak elérni azt a célt, hogy 2030-ra a mezőgazdasági területek 25 %-át ökológiai gazdálkodással műveljék.
Az EGSZB rámutat a biogazdálkodás növelésének fontosságára, ami hatalmas ugrást jelentene a mezőgazdasági ágazat számára az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése és a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából.
Az EGSZB kiemeli a földek mesterségesítésének kockázatát csökkentő egyéb lehetőségeket is, mint amilyen például az agroökológia, az agrárerdészet, a permakultúra, a talajművelés nélküli gazdálkodás stb. 4.5.
A számadatok szerint a biomassza-égetés 2000 óta megkétszereződött, és a kitermelt fa felét energetikai célokra égetik el (12).
Az EGSZB úgy véli, hogy ez az erdőkre nehezedő kedvezőtlen nyomás vezetett a szén-dioxid-megkötés közelmúltbeli csökkenéséhez, és úgy véli, hogy bár a faalapú és egyéb típusú bioenergia nagyon fontos szerepet játszik, csak akkor szabad alkalmazni azt, ha a biomassza előállítása fenntartható módon történik.
Az EGSZB emellett már említette, hogy „a környezeti integritás veszélyeztetésének elkerülése érdekében az egyéb ágazatokból származó fosszilis kibocsátásokat nem lehet elnyelő funkciót betöltő erdőkkel oly módon ellentételezni, amely csökkentené a fa biogazdasági célú felhasználását” (13). 4.6.
Az EGSZB rámutat arra, hogy a biomassza behozatala sajátos kockázatokkal jár, amelyekre az uniós rendelet nem terjed ki.
Ezért széles körű nemzetközi megállapodásokra van szükség az egységes piacon az egyenlő versenyfeltételek biztosításához, az uniós kereskedelempolitikának pedig elő kell segítenie a biomassza-behozatal megelőzését, amely erdőirtáshoz vezet a származási országokban.
(9) (10) (11) (12) (13)
Az IPCC hatodik értékelő jelentése: Climate Change 2021: The Physical Science Basis [Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok].
A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (HL C 81., 2018.3.2., 72. o.).
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az ökológiai termelés fejlesztésére irányuló cselekvési tervről (COM(2021) 141 final).
Forests sacrificed for EU climate policy [Az uniós klímapolitika érdekében feláldozott erdők].
Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Erőfeszítés-megosztási határozat a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret kapcsán, valamint a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodási tevékenységből (LULUCF) származó kibocsátások és eltávolítások.