C 152/184
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.3.
A végrehajtáshoz számos fontos témát kell majd részletesebben kidolgozni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében.
Ezért, ha ezt a pontot az előzővel együtt szemléljük, szinte lehetetlen felmérni, hogy milyen következményekkel jár majd a végrehajtás az egyes feldolgozóipari ágazatokra nézve.
A javasolt rendelet számos kulcsfontosságú részletét kétségek övezik, ami mindaddig megnehezíti a rendelet értékelését, amíg a jogalkotási folyamat nem halad tovább.
El kell kerülni azonban a bizonytalan keretfeltételeket, különösen az importra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátás értékelésekor, hogy ne ássák alá az európai vállalatok által az éghajlat védelme érdekében hozott proaktív és megelőző intézkedéseket.
3.4.
A villamosenergia-behozatalt illetően nem világos, hogy az Európai Bizottság megfelelően értékelte-e az uniós villamosenergia-piaci árakra gyakorolt hatást, valamint azt, hogy ez miként eredményezne a fogyasztók számára magasabb költségeket, és ezáltal mennyire növelné a kibocsátásáthelyezés kockázatát a villamosenergia-igényes ágazatokban.
Nem szabad elfelejteni, hogy a villamosenergia-fogyasztást nem veszik figyelembe az importált termékek szénlábnyomának kiszámítása során (5).
3.5.
Az európai ipar exportorientált, és ha a CBAM következtében némi védelmet élvez az importtal szemben, de nem tud versenyezni a nemzetközi piacokon, akkor a versenyképesség hiánya jelentős mértékű lesz, és Európa többé nem tud majd ipari beruházásokat vonzani.
3.6.
Ha a CO2-kibocsátás-áthelyezéssel kapcsolatos meglévő intézkedéseket nagyon gyorsan egy importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmussal váltják fel, az jelentős bizonytalansághoz vezethet, ami megzavarhatja a nemrégiben felülvizsgált 2030-as célkitűzések alapján már meghozott hosszú távú beruházási döntéseket.
Csökkentheti továbbá az ipar karbonszegény technológiákba való beruházással kapcsolatos képességét, és akadályozhatja a harmadik piacokra való bejutásért folytatott versenyt.
Ezért szükség esetén kezdetben meg kell tartani az ingyenes kibocsátási egységek jelenlegi mértékét, hogy a CBAM hatálya alá tartozó iparágak csökkenthessék szén-dioxid-kibocsátásukat, majd a további dekarbonizáció elősegítése érdekében szükség szerint fokozatosan csökkenteni kell az ingyenes kibocsátási egységeket.
3.7.
Az értékláncra gyakorolt versenyképességi és árhatásokat gondosan fel kell mérni a hatások korlátozása érdekében, különösen az olyan exportágazatokban – többek között az agrár-élelmiszeripari ágazatban –, amelyek nagymértékben függnek az olyan ágazatokból származó termékektől, amelyek az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra vonatkozó javaslat hatálya alá tartoznak.
3.8.
A CBAM csak akkor tudja teljes mértékben megvalósítani célkitűzéseit, ha az EU-ba irányuló behozatal során a szén-dioxid-kibocsátás elkerülésére vonatkozó kötelezettséget ellensúlyozzák az európai termelők számára az éghajlatbarát termelésből származó előnyök.
Előfordulhat, hogy az egységes piacon meglehetősen egyenlő versenyfeltételek uralkodnak majd a harmadik országbeli és az uniós vállalatok között, de egyetlen uniós vállalat sem tudna külföldön versenyezni, mivel az uniós gyártók teljeskörűen viselni fogják a szén-dioxid-kibocsátási költségeket, ellenben a harmadik országbeli versenytársak nem vagy alig fizetnek majd szén-dioxid-kibocsátási költséget.
3.9.
A rendszer számos kijátszási mechanizmusra adhat lehetőséget, például a források áthelyezésére vagy átcsoportosítására, az ellenőrzés részleteinek megváltoztatására, a harmadik országokban működő multinacionális vállalatok hamis állításaira arról, hogy a termékeket alacsony szén-dioxid-kibocsátású létesítményekben gyártják, vagy a termékek meghatározásának megváltoztatására.
Ez hátráltathatja a CBAM ambiciózusabb éghajlat-politikai céljainak elérését.
A javaslat a jogalkotási folyamat során gondos finomításra szorul, hogy elkerülhetők legyenek azok a káros magatartások, amelyek súlyosan alááshatják a jogszabály célját: az áruknak származási helyüktől függetlenül viselniük kell saját éghajlati lábnyomukat annak érdekében, hogy az egész világon előmozdítsák az éghajlatváltozás hatékonyabb mérséklését, ahelyett, hogy a kibocsátásáthelyezéssel azt helyi szinten csökkentenék.
4.
Részletes megjegyzések 4.1.
Az EGSZB igen tevékenyen részt vett az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus vagy más adóügyi megoldás keretében kidolgozandó lehetőségek, korlátok és fontos szempontok feltárásában annak érdekében, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos költségek és erőfeszítések kiegyenlítése révén csökkenteni lehessen a kibocsátásáthe­ lyezést, akár uniós, akár nem uniós termékekről legyen szó.
Az EGSZB volt az első olyan uniós intézmény, amely a kibocsátásáthelyezés korlátozására irányuló kiegészítő intézkedésként azonosította e lehetőségeket.
(5)
Az Európai Bizottság CBAM hatásvizsgálata, 8. melléklet.