C 152/178
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.3.
Azt is meg kell vizsgálni, hogy miképp kezelik világszerte az éghajlattal kapcsolatos kérdéseket, és el kell kerülni az olyan eltéréseket, amelyek hátrányosan érinthetik az európai vállalkozásokat, illetve szociális problémákat, például energiaszegénységet vagy mobilitási szegénységet okozhatnak.
Az EGSZB sajnálja, hogy a jelek szerint ezek a problémák mindeddig túl kevés figyelmet kaptak, a felkínált megoldások pedig nem tűnnek maradéktalanul kielégítőnek. 3.4.
Ami a társadalmi hatásokat illeti, nyilvánvalóan szükség lesz átképzésre és továbbképzésre annak érdekében, hogy a munkaerő alkalmazkodni tudjon és megfeleljen az új készségekre vonatkozó követelményeknek.
Emellett a háztartásokra gyakorolt hatások – például a magasabb villamosenergia- és mobilitási költségek – valószínűleg energia- és mobilitási szegénységet okoznak, és ez utóbbi különösen jelentős lehet a távoli és ritkán lakott régiókban.
A tervek szerint ezeket a problémákat különböző mérséklési intézkedések révén kell kezelni, amelyeket nagyrészt a kibocsátáskereskedelmi rendszer bevételeiből finanszíroznának.
Ez érvényes a tagállamokat érintő, valamint a javasolt Szociális Klímaalap finanszírozására irányuló intézkedésekre is.
Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az e problémák megoldására rendelkezésre álló források a társjogalkotók előtt még függőben lévő javaslatok sorsától függenek.
Az EGSZB úgy véli, hogy e problémák kezelésének költségei jelentősek és tartósak lesznek.
Az EGSZB ezért továbbra is kérdésesnek tartja, hogy a rendelkezésre álló források elegendőek lesznek-e, még akkor is, ha a finanszírozási javaslatokat – jelentős módosítások nélkül – elfogadják, figyelembe véve az érintett személyek számát és a tervezett átmenethez szükséges időt. 3.5.
A CO2-kibocsátás csökkentésének gyorsított üteme és magas ambíciószintje, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek korlátozott hozzáférhetősége – jóllehet környezeti előnyökkel ját – magasabb költségeket eredményez majd a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe tartozó valamennyi ágazat számára.
A költséghatásokat csökkenti az ingyenes kibocsátási egységek rendelkezésre állása, valamint egyes ágazatok esetében a CBAM, ugyanakkor ezek az intézkedések nem vonatkoznak minden olyan ágazatra, amely a különböző folyamatokban energiát használ fel, és amely harmadik országok versenyével szembesül a belső piacon.
Ezek az intézkedések továbbá a megnövekedett költségszint miatt nem fogják megvédeni az uniós vállalkozásokat a külső piacokon jelentkező versenyhátránytól. 3.6.
Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy továbbra is nyitott kérdés, hogy a kibocsátásmentes termékek kellőképpen vonzóvá válnak-e az ETS által okozott költségkülönbség ellensúlyozására, vagy hogy általános módon bevezetnek-e az ETS-ével azonos költséghatású intézkedéseket a világpiacokon.
Ellenkező esetben az európai vállalkozások világpiaci versenyképessége problémássá válhat.
Ez felveti a kérdést, hogy a harmadik országokba exportálandó termékeket vagy szolgáltatásokat mentesíteni kell-e az ETS alól, vagy más kísérő intézkedéseket kell fontolóra venni.
Kétségesnek tűnik, hogy az innovációs támogatás, amely az egyetlen olyan kísérő intézkedés, amely összeegyeztethető a WTO keretével, elegendő lesz-e egy esetleges versenyképességi probléma megoldásához. 3.7.
További kérdés, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer módosításaival előidézett költségszint-növekedés negatív hatással lehet-e a Covid19-válságot követő helyreállítás kilátásaira.
Az EGSZB kérdésesnek tartja, hogy e kockázatot megfelelően figyelembe vették-e. 3.8.
Az EGSZB örömmel állapítja meg, hogy az ETS-javaslat szerint a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételeket különböző módokon – az Európai Bizottság saját forrásain keresztül vagy a bevételek tagállami felhasználására vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően – kell felhasználni a fenntarthatóság előmozdítására, ideértve a szén-dioxidsemleges társadalomba való átmenetre gyakorolt társadalmi hatásokat is. 3.9.
Az EGSZB megjegyzi, hogy a fenti észrevételeket nem úgy kell értelmezni, hogy megkérdőjelezik a kibocsátások éghajlatra gyakorolt negatív hatásainak mérséklésére irányuló intézkedések sürgető szükségességét, hanem úgy, hogy figyelmeztetnek a társadalmi és versenyképességi szempontból negatív hatások kockázatára, amelyek akkor jelentkeznének, ha a fentiekhez hasonló kérdésekkel nem foglalkoznak és nem oldják meg azokat.
A tengeri szállításra történő kiterjesztés 3.10.
Az EGSZB üdvözli, hogy az EU kikötőibe érkező vagy onnan induló valamennyi hajóra ugyanazok a szabályok vonatkoznak majd.
Mindazonáltal az ETS rendszerbe tartozó uniós hajótulajdonosok vagy üzemeltetők költségszintje magasabb lesz, mint a nem uniós versenytársaiké, akik ráadásul néhány esetben szociális dömping révén is csökkentik költségeiket.
Az EU-nak figyelmet kell fordítania az uniós hajózás versenyképessége csökkenésének hatásaira. 3.11.
Figyelembe kell venni azt is, hogy a tengeri szállítás az egyik olyan ágazat, ahol a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése különösen nehéz és költséges, valamint arra, hogy ezért a tengeri szállítás bevonása a kibocsátási egységek általános áremelkedését idézheti elő, ami általában minden ETS-ágazat versenyképességére kihatással lenne.