2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/173
4.
Részletes megjegyzések: az erdők gazdasági és szociális szerepe 4.1.
Az erdők a mindennapi szükségletek széles skáláját elégítik ki, nyersanyagot biztosítva az ipari és fogyasztói termékekhez, teret a kikapcsolódáshoz és egészséges élelmiszereket közvetlen háztartási felhasználásra.
Az erdők tehát alapvető szerepet játszanak a faalapú és a nem faalapú biogazdaságban egyaránt, valamint hozzájárulnak az egészséghez és a mentális jóléthez. 4.2.
Az erdőalapú biogazdaság változatos értékláncokon nyugszik, felöleli az erdőtulajdonosokat, valamint sokféle iparágat és szolgáltatást, az erdészeti gépekkel és szállítással foglalkozó vállalkozóktól a fafeldolgozó vállalatokig, illetve a helyi mikrovállalkozásoktól, szövetkezetektől és kkv-któl a nagy nemzetközi vállalatokig.
Következésképpen az erdőalapú biogazdaság számos területen és különböző helyeken ad munkát, és kiemelten fontos a vidéki térségek számára. 4.3.
Az Unióban a kitermelt hengeres faanyag nagy részét ipari alapanyagként hasznosítják (rönk és cellulózfa), míg a fa tüzelőanyagként való felhasználása nagyon eltérő mértékű az egyes tagállamokban (5).
A nyomtatópapír kivételével a globális kereslet várhatóan növekedni fog mind a hagyományos, mind az új faalapú termékek iránt.
Az EGSZB azt javasolja, hogy a normák és szabványok ne akadályozzák, hanem inkább ösztönözzék a faalapú termékek használatát és az ilyen faalapú építkezést, miközben arról is gondoskodni kell, hogy a fogyasztók – megfelelő címkézés segítségével – korrekt tájékoztatást kapjanak a nem faalapú anyagok lehetséges jelenlétéről az adott termékekben. 4.4.
A jelenlegi bevált gyakorlatok azt mutatják, hogy a különböző fafajokat és a fa különböző részeit arra a célra és azon termékekhez használják fel, amelyeknek a leginkább megfelelnek, és ily módon a legnagyobb hozzáadott értéket hozzák létre a természeti erőforrások pazarlása nélkül.
Sok erdőalapú energia termelődik a gyérítésekből származó faanyag, a fakitermelés maradékanyagai vagy a famegmunkálás mellékáramai által.
A cellulózgyárak jó példái azoknak az üzemeknek, amelyek melléktermékként villamos energiát és hőt termelnek.
Ezenkívül a mellékáramokat és maradékanyagokat nyersanyagként használják a meglévő ipari folyamatokban, és egyre inkább az új biotermékek esetében is. 4.5.
Az EGSZB kiemeli, hogy az erdőalapú értékláncokban rendkívül fontos a fenntartható és éghajlatváltozással szemben ellenálló biomassza-termelést, az energia- és anyaghatékonyságot, valamint a körforgásos gazdaság gyakorlatait előmozdító technológiák és megoldások intenzív fejlesztése.
A digitális technológiákban, beleértve a mesterséges intelligenciát is, komoly lehetőség rejlik az erdőgazdálkodás, az ipari folyamatok és a logisztika, valamint az ellátási láncban működő partnerek közötti kapcsolatok fejlesztésének és optimalizálásának támogatása terén. 4.6.
A legszélesebb körű innovációk új anyagokat és termékeket hoznak létre, beleértve a biokémiai anyagokat, a korszerű bioüzemanyagokat és a textilszálakat, amelyek némelyike kis mennyiségben előállított, magas hozzáadott értékű termék.
Mivel az új termékek kifejlesztése gyakran a jelenlegi termelés keretében történik, a hagyományos termelési egységek olyan új üzleti ökoszisztémákat hozhatnak létre, amelyekben sokféle vállalkozás részt vesz, különös tekintettel a kkv-kra. 4.7.
A készségek fejlesztése az erdőalapú tevékenységek digitális és zöld átmenetének egyik előfeltétele.
Szükséges eszköz annak biztosítására is, hogy senki se maradjon le.
A készségek iránti új igényeket figyelembe kell venni a szakképzésben és az egyetemi tanulmányokban, valamint a továbbképzések és az átképzések megszervezésében.
Ezenkívül gyakorlati tanácsadási szolgáltatásokra van szükség, amelyek segítik a vállalkozásokat, különösen a kisvállalkozásokat abban, hogy megfeleljenek az új követelményeknek. 4.8.
Az EGSZB kiemeli a szociális párbeszéd szerepét a készségek, valamint a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztésében.
Ha ESZA+-forrásokat különítenek el arra, hogy további minőségi munkahelyeket és megfelelő munkakörülményeket teremtsenek a faalapú biogazdaságban, az segíthet a szegénység elleni küzdelemben és a vidéki területekről kiinduló migráció csökkentésében.
A szegénység csökkentése emellett az – elsősorban fűtési célokra történő – illegális fakivágások visszaszorításához is hozzájárul. 4.9.
Mivel az erdőkkel kapcsolatos munkahelyeken leginkább férfiak dolgoznak, és mivel ezen munkakörökben az emberek átlagos életkora viszonylag magas, fontos, hogy több női munkavállalót és vállalkozót, valamint fiatalokat vonzzanak az ágazatba.
Ehhez olyan együttműködésre van szükség, amely az erdészetről és az erdőalapú iparról kialakult kép javítását, illetve azt célozza, hogy a lakosságot hatékonyabban tájékoztassák a korszerű biogazdálkodás lehetőségeiről.
Megalapozott társadalmi kommunikációra van szükség arról is, hogy miként lehet javítani az erdők életképességét és ellenálló képességét, és melyek ennek az előfeltételei.
(5)
https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e44d803c44340a?t=1608139005821