C 152/172
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.
Részletes megjegyzések: az erdők szerepe az éghajlatváltozásban és a biológiai sokféleségben 3.1.
Az erdők jelentős szerepet játszanak a természetes folyamatokban: a szén, a víz és a tápanyagok körforgásának szabályozásában, a talajképződésben és a biológiai sokféleség fenntartásában.
Másfelől maguk az erdők is rendkívül érzékenyek az éghajlatváltozás hatásaira. 3.2.
Az Unióban az összes erdőterület és a védett erdők területe is nőtt az elmúlt évtizedekben – a növekedés meghaladja a fakitermelést –, és az erdők jelentős szénelnyelők (2).
Ezzel szemben az erdőirtás globális szinten – különösen a trópusi területeken – folytatódik, kibocsátási forrássá alakítva ezeket az erdőket, és jelentősen hozzájárulva a biológiai sokféleség folyamatos csökkenéséhez (3).
Az EGSZB ezért hangsúlyozza, hogy globális szinten is figyelembe kell venni az erdők szerepét, és arra kéri az EU-t, hogy aktívan támogassa az erdők védelméhez és fenntartható használatához hozzájáruló nemzetközi megállapodások globális végrehajtását. 3.3.
Az erdők és az erdőalapú biogazdaság sokrétű szerepet játszanak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében, a szén megkötése és tárolása, valamint a fosszilis alapú nyersanyagok, energia és termékek helyettesítése révén.
Ebből következik, hogy kölcsönhatások és kompromisszumok állnak fenn a különböző intézkedések között (4).
Az EGSZB ezért kiemeli, hogy ezeket a mechanizmusokat holisztikus módon kell figyelembe venni, amikor a leginkább fenntartható megoldásokat keresik a fosszilis tüzelőanyagokon túli gazdaság eléréséhez. 3.4.
A szénmegkötés nemcsak erdőterület, hanem elsősorban az erdők növekedésének és az erőteljes fotoszintézisének függvénye.
Az erdőtelepítésen és újraerdősítésen túlmenően tehát az erdők aktív kezelése, használata és megújítása elengedhetetlen az erdők szénelnyelő potenciáljának kihasználásához. 3.5.
Az erdők széntároló szerepe szintén sokrétű, mivel a szén nemcsak a fákban és a talajban, hanem a faalapú termékekben is tárolódik.
Ebben az értelemben a tartós fatermékek, például az épületek és a kiváló minőségű bútorok a leghatékonyabbak.
A rövidebb élettartamú erdőalapú termékek is megőrzik széntartalmukat, mindaddig, amíg újrahasznosítják őket.
Továbbá ha erdőalapú megújuló alapanyagokat használnak a fosszilis anyagok helyettesítésére, azzal is elkerülhető a szén fosszilis tárolókból történő kikerülése. 3.6.
Az EGSZB azt is kéri, hogy alaposan vizsgálják meg az erdők éghajlatváltozással szembeni sebezhetőségét és az alkalmazkodás szükségességét, mivel a felmelegedés megváltoztatja a fák és valamennyi élőlény körülményeit, és fokozott szárazság, tűzvészek, viharok és kártevők okozta erdei katasztrófákkal jár együtt.
Másfelől az erdők hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz azáltal, hogy védelmet nyújtanak az erózió, a földcsuszamlások és az árvizek ellen. 3.7.
Az erdők, beleértve gazdálkodással hasznosított erdőket is, kulcsfontosságúak a biológiai sokféleség szempontjából, mivel ezek jelentik a legtöbbféle szárazföldi növény és állat élőhelyét.
A biológiai sokféleség többféle módon is fenntartható: a veszélyeztetett fajok védelmével, olyan védett területek létrehozásával, ahol korlátozott vagy semmilyen emberi tevékenység nem megengedett, vagy olyan erdőgazdálkodási gyakorlatok alkalmazásával, amelyek lehetővé teszik az erdők társadalmi-gazdasági hasznosítása mellett a biológiai sokféleség fenntartását. 3.8.
Az EGSZB úgy véli, hogy mivel az erdők legnagyobb részén gazdálkodás folyik, nagyon fontos az erdőgazdálkodás és a biodiverzitás-védelem integrált megközelítése, amely lehetővé teszi az erdők többféle funkciójának ötvözését.
Az EGSZB elismeri az erdőtulajdonosoknak a biológiai sokféleség védelmét és a szénmegkötést szolgáló, piaci alapú és önkéntes intézkedéseit, és támogatja az ilyen intézkedésekre vonatkozó jóváírási rendszerek feltárását és fejlesztését. 3.9.
Mind az erdők szénmegkötő kapacitása, mind pedig biológiai sokfélesége jelentősen eltér a tagállamokban.
A különbségek részben a különböző természeti viszonyokhoz kapcsolódnak, részben az erdőgazdálkodás és az erdők hosszabb időn át történő használatának módjából adódnak.
Így tehát az erdők védelmére és helyreállítására is eltérő mértékben van szükség az Unión belül, ezt pedig figyelembe kell venni a helyreállításra vagy védelemre szoruló erdők meghatározásakor. 3.10.
Az EGSZB ösztönzi, hogy folytassák az erdők fizikai, kémiai és biológiai folyamatainak, valamint az éghajlatváltozás, az erdei ökoszisztémák és az emberi tevékenységek közötti összefüggéseknek a kutatását annak biztosítása érdekében, hogy az erdőgazdálkodási gyakorlatok szilárd tudományos alapokra támaszkodjanak.
Emellett az is fontos, hogy az erdők állapotát módszeresen nyomon kövessék és az erre vonatkozó adatokat megosszák, teljes mértékben kiaknázva a digitális eszközök és rendszerek nyújtotta lehetőségeket, ugyanakkor biztosítva az adatok megfelelő védelmét és megbízhatóságát. 3.11.
Az EGSZB támogatja azt a kezdeményezést, hogy 3 milliárd fát ültessenek egy gyakorlati demonstrációs projekt keretében, amely magában foglalja a területek és fajok megfelelő megtervezését, az emberi és pénzügyi erőforrások elosztását, az ültetést, a kezelést, valamint a fejlemények és eredmények szoros nyomon követését.
Ez az erdőtelepítés nem eredményezhet versenyt az élelmiszer-termelésre irányuló földhasználattal, és nem hagyhatja figyelmen kívül azt az igényt sem, hogy egyes helyeken fenn kell tartani a nyílt, belátható tájképet.
(2) (3) (4)
https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020 http://www.fao.org/state-of-forests/en/ https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies