C 152/162
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
egyaránt.
Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy használják ki a Szociális Klímaalap és az egyéb rendelkezésre álló pénzügyi források közötti szinergiákat, és a lehető leghatékonyabban használják fel azt.
Ugyanakkor a Szociális Klímaalap bevezetését a teljes „Irány az 55 %!” csomag összefüggésében kell vizsgálni. 3.3.
Az EGSZB rámutat, hogy a tervezett éghajlatvédelmi intézkedések és azok hatásai tovább súlyosbíthatják a már meglévő egyenlőtlenségeket.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, a Tanácsot és a Parlamentet, hogy helyezzék az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedéseik középpontjába az igazságos átmenet elvét. 3.4.
Az „Irány az 55 %!” csomagban előirányzott intézkedések és átalakítási lépések hatalmas változásokat eredményeznek, és nem szabad szem elől téveszteniük az egyes tagállamok társadalmi és gazdasági helyzetét.
Ellenkező esetben veszélybe kerülne ezen intézkedések társadalmi elfogadottsága.
A csomagot kísérő intézkedéseket tagállami szinten már most meg kell vitatni és végre kell hajtani.
Az igazságos ökológiai átalakulás elérése érdekében a hangsúlyt a mindenki számára igazságos átmenetre kell helyezni. 3.5.
Az Alap volumene 2025 és 2032 között 72,2 milliárd eurót tesz ki, a közlekedési és az épületszektor kibocsátáskereskedelmi rendszeréből származó bevételek 25 százalékának felhasználásával.
Az ETS ilyen mértékű kiterjesztése által támasztott kihívásokhoz képest ez nagyon kis összeg.
Az EGSZB úgy véli, hogy a magasabb szén-dioxid ár meghatározásának célja semmiképpen sem a bevételek növelése, hanem a piaci magatartás alacsony kibocsátású technológiák irányába történő terelése.
Ezért erős érvek szólnak amellett, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok további pénzügyi forrásokat biztosítsanak.
Ezenkívül a 2032-es határidő nem tűnik meggyőzőnek. 3.6.
Néhány érdekelt fél, köztük a munkáltatókat és a munkavállalókat képviselő szociális partnerek szkeptikusan, sőt negatívan álltak a kibocsátáskereskedelem épületekre és a közúti közlekedésre való kiterjesztéséhez, és rámutatnak a fűtési és üzemanyagárak emelkedése által a hátrányosabb anyagi helyzetű háztartásokra, a közép-, kis- és mikrovállalkozásokra és a közlekedést igénybe vevőkre várhatóan gyakorolt társadalmi és gazdasági hatásra.
Mindenáron meg kell akadályozni, hogy a lakosság kimaradjon az európai klímapolitikából, és el kell kerülni a „sárgamellényes” tüntetésekhez hasonló széles körű tiltakozások kirobbanását is.
E tekintetben az Európai Bizottságnak alapos vizsgálatnak kell alávetnie terveit. 3.7.
Az EGSZB sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem elemezte a „Irány az 55 %!” csomag egyes tagállamokra, illetve a különböző ágazatokra gyakorolt hatását.
Véleménye szerint a Szociális Klímaalap létrehozásával kapcsolatban külön hatásvizsgálatot kellett volna végezni. 3.8.
Az alacsony jövedelmű háztartások már a jelenlegi rendszerben is különböző nehézségekkel szembesülnek, amelyekre a rövid távú támogatás mellett hosszú távú és így fenntartható megoldásokra van szükség.
Az EGSZB véleménye szerint az EU-nak uniós szinten szilárd finanszírozásra van szüksége, amely enyhíti az éghajlat-politikai intézkedések társadalmi-gazdasági hatásait, és biztosítja az igazságos átmenetet.
Ezért az EGSZB szerint a Szociális Klímaalap uniós szintű bevezetése is alapvetően szükséges, és azt nem szabad az épületekre és a közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetéséhez kötni.
Az Európai Klímaalapítvány tanulmánya (7) alapján „egy kibővített ETS önmagában nem eredményezné a közúti közlekedés és az épületek tekintetében szükséges jelentős kibocsátás­ csökkentést”. 3.9.
Bár az EGSZB elvben üdvözli a javasolt Szociális Klímaalap létrehozását, rámutat, hogy annak finanszírozása az épületekre és a közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetésétől függ (26. cikk).
A lakhatás és a mobilitás alapvető szükségletek, ezért ezek biztosítása az általános érdekű szolgáltatások közé tartozik.
Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az épületekre és a közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer költségei meghaladják az elérni kívánt előnyöket, valamint ellenőrizetlen és ezért egzisztenciát veszélyeztető árrobbanásokhoz vezethetnek.
Az EGSZB ezért általánosságban kritikusan szemléli, hogy a Szociális Klímaalapot az épületekre és a közlekedésre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetéséhez kötik, és üdvözölné, ha az uniós költségvetésben külön fejezetet szentelnének a zöld átállás társadalmi hatásának.
Inkább a Szociális Klímaalap uniós szintű bevezetésére kell törekedni. 3.10.
Az alap egyrészt szociális kompenzációs kifizetésekről, másrészt az elektromos járművekkel kapcsolatos ösztönzőkről, harmadrészt a töltőinfrastruktúrába történő beruházásokról és az épületek dekarbonizációjáról gondoskodik.
Figyelembe kell azonban venni az alacsony jövedelmű háztartások szükségleteit, és a mobilitás villamosításához kapcsolódó intézkedéseknek mindenkire ki kell terjedniük és jövőorientáltnak kell lenniük, az alacsony jövedelmű háztartások számára is lehetővé téve az elektromos városi közlekedés vagy az olyan új üzleti modellek alkalmazását, mint az autómegosztás.
Az
(7)
Európai Éghajlatvédelmi Alapítvány: Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?
https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-fullreport.pdf.